# Az Európai Unió L 107/2005

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 107 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 48. évfolyam2005. április 28. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 107

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

48. évfolyam2005. április 28.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | A Tanács 639/2005/EK rendelete (2005. április 25.) a Kínai Népköztársaságból származó furfuraldehid behozatalára a 384/96/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti lejárati vizsgálatot követően végleges dömpingellenes vám kivetéséről | 1 |
| | | A Bizottság 640/2005/EK rendelete (2005. április 27.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgálóbehozatali átalányértékek megállapításáról | 11 |
| | | A Bizottság 641/2005/EK rendelete (2005. április 27.) a kukorica harmadik országokból Spanyolországba történő importjára adható behozatali vámkedvezményre vonatkozó pályázat meghirdetéséről | 13 |
| | * | A Bizottság 642/2005/EK rendelete (2005. április 27.) egyes elsőbbségi anyagok importőrei, illetve gyártói számára a létező anyagok kockázatainak értékeléséről és ellenőrzéséről szóló 793/93/EGK tanácsi rendeletnek megfelelő vizsgálatvégzési és tájékoztatási kötelezettség előírásáról (
  1
  ) | 14 |
| | * | A Bizottság 643/2005/EK rendelete (2005. április 27.) az Európai Közösségek nem pénzügyi befektetett eszközeinek számviteli kezeléséről szóló, 2909/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről | 17 |
| | * | A Bizottság 644/2005/EK rendelete (2005. április 27.) a jóváhagyott telepeken kulturális és történelmi célból tartott szarvasmarhafélék különös azonosítási rendszerének az 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően történő engedélyezéséről (
  1
  ) | 18 |
| | | A Bizottság 645/2005/EK rendelete (2005. április 27.) a nádcukorra vonatkozó behozatali engedélyek kiállításáról egyes vámkontingensek és preferenciális megállapodások keretén belül | 20 |
| | | A Bizottság 646/2005/EK rendelete (2005. április 27.) a 638/2003/EK rendelet alapján az AKCS-országokból és a tengerentúli országokból és területekről származó rizsre 2005 januárjának első öt munkanapja során benyújtott kérelmek tekintetében a behozatali engedélyek kibocsátásáról szóló 94/2005/EK rendelet módosításáról | 22 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

*

A Tanács 639/2005/EK rendelete (2005. április 25.) a Kínai Népköztársaságból származó furfuraldehid behozatalára a 384/96/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti lejárati vizsgálatot követően végleges dömpingellenes vám kivetéséről

1

A Bizottság 640/2005/EK rendelete (2005. április 27.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgálóbehozatali átalányértékek megállapításáról

11

A Bizottság 641/2005/EK rendelete (2005. április 27.) a kukorica harmadik országokból Spanyolországba történő importjára adható behozatali vámkedvezményre vonatkozó pályázat meghirdetéséről

13

*

A Bizottság 642/2005/EK rendelete (2005. április 27.) egyes elsőbbségi anyagok importőrei, illetve gyártói számára a létező anyagok kockázatainak értékeléséről és ellenőrzéséről szóló 793/93/EGK tanácsi rendeletnek megfelelő vizsgálatvégzési és tájékoztatási kötelezettség előírásáról (
  1
  )

1

14

*

A Bizottság 643/2005/EK rendelete (2005. április 27.) az Európai Közösségek nem pénzügyi befektetett eszközeinek számviteli kezeléséről szóló, 2909/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről

17

*

A Bizottság 644/2005/EK rendelete (2005. április 27.) a jóváhagyott telepeken kulturális és történelmi célból tartott szarvasmarhafélék különös azonosítási rendszerének az 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően történő engedélyezéséről (
  1
  )

1

18

A Bizottság 645/2005/EK rendelete (2005. április 27.) a nádcukorra vonatkozó behozatali engedélyek kiállításáról egyes vámkontingensek és preferenciális megállapodások keretén belül

20

A Bizottság 646/2005/EK rendelete (2005. április 27.) a 638/2003/EK rendelet alapján az AKCS-országokból és a tengerentúli országokból és területekről származó rizsre 2005 januárjának első öt munkanapja során benyújtott kérelmek tekintetében a behozatali engedélyek kibocsátásáról szóló 94/2005/EK rendelet módosításáról

22

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Tanács |
| | * | A Tanács határozata (2005. január 18.) az Európai Közösséget létrehozó szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével összhangban tett tanácsi ajánlások eredményeként a Görög Köztársaság által foganatosított eredményes intézkedések, illetve azok elmulasztásának az említett Szerződés 104. cikkének (8) bekezdésével összhangban történő megállapításáról | 24 |
| | | Bizottság |
| | * | A Bizottság határozata (2005. április 25.) a 2001/657/EK határozatnak a sózott tőkehalfilé és az egész sózott tőkehal vonatkozásában az eltérés kiterjesztését célzó módosításáról
  (az értesítés a C(2005) 1256. számú dokumentummal történt) | 26 |
| | | EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG |
| | | EFTA Felügyeleti Hatóság |
| | * | Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozata 305/04/COL (2004. december 1.) a 16. fejezet módosítása útján az állami támogatás területére vonatkozó eljárási és anyagi szabályoknak a negyvennyolcadik alkalommal történő módosításáról Támogatás a nehézségekkel küzdő vállalkozások megmentésére és szerkezetátalakítására és javaslat a megfelelő intézkedések megtételére | 28 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

*

A Tanács határozata (2005. január 18.) az Európai Közösséget létrehozó szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével összhangban tett tanácsi ajánlások eredményeként a Görög Köztársaság által foganatosított eredményes intézkedések, illetve azok elmulasztásának az említett Szerződés 104. cikkének (8) bekezdésével összhangban történő megállapításáról

24

Bizottság

*

A Bizottság határozata (2005. április 25.) a 2001/657/EK határozatnak a sózott tőkehalfilé és az egész sózott tőkehal vonatkozásában az eltérés kiterjesztését célzó módosításáról
  (az értesítés a C(2005) 1256. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2005) 1256. számú dokumentummal történt)

26

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

EFTA Felügyeleti Hatóság

*

Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozata 305/04/COL (2004. december 1.) a 16. fejezet módosítása útján az állami támogatás területére vonatkozó eljárási és anyagi szabályoknak a negyvennyolcadik alkalommal történő módosításáról Támogatás a nehézségekkel küzdő vállalkozások megmentésére és szerkezetátalakítására és javaslat a megfelelő intézkedések megtételére

28

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az Indiából származó pamuttípusú ágyneműk behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló 74/2004/EK rendelet módosításáról szóló, 2004. december 13-i 2143/2004/EK tanácsi rendelethez (HL L 370., 2004.12.17.) | 44 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az Indiából származó pamuttípusú ágyneműk behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló 74/2004/EK rendelet módosításáról szóló, 2004. december 13-i 2143/2004/EK tanácsi rendelethez (HL L 370., 2004.12.17.)

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 28.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 107/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 107/1

---

A TANÁCS 639/2005/EK RENDELETE

(2005. április 25.)

a Kínai Népköztársaságból származó furfuraldehid behozatalára a 384/96/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti lejárati vizsgálatot követően végleges dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: „az alaprendelet”) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,

mivel:

A.   ELJÁRÁS

1.   A hatályban lévő intézkedések

| (1) | 1995 januárjában, 95/95/EK rendeletével (2) a Tanács végleges dömpingellenes intézkedéseket vetett ki különvám formájában a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: „KNK”) származó furfuraldehid behozatalára. A külön vámtétel tonnánként 352 EUR-t tesz ki. Egy 1997 májusában, egy kínai exportőr kérésére indított időközi felülvizsgálatot követően az intézkedéseket a 2722/1999/EK rendelet (3) további négyéves időszakra fenntartotta. |
| --- | --- |

(1)

1995 januárjában, 95/95/EK rendeletével (2) a Tanács végleges dömpingellenes intézkedéseket vetett ki különvám formájában a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: „KNK”) származó furfuraldehid behozatalára. A külön vámtétel tonnánként 352 EUR-t tesz ki. Egy 1997 májusában, egy kínai exportőr kérésére indított időközi felülvizsgálatot követően az intézkedéseket a 2722/1999/EK rendelet (3) további négyéves időszakra fenntartotta.

2.   Lejárati felülvizsgálati vizsgálat megindítása

| (2) | Miután 2003 márciusában megjelent az értesítés (4) a KNK-ból származó furfuraldehid behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések küszöbönálló lejáratáról, a Bizottsághoz 2003. szeptember 19-én az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti felülvizsgálata iránti kérelem érkezett be. |
| --- | --- |

(2)

Miután 2003 márciusában megjelent az értesítés (4) a KNK-ból származó furfuraldehid behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések küszöbönálló lejáratáról, a Bizottsághoz 2003. szeptember 19-én az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti felülvizsgálata iránti kérelem érkezett be.

| (3) | A kérelmet a Furfural Español SA (a továbbiakban: „a kérelmező”) nyújtott be, amely jelentős részt – az adott esetben több mint 25 %-ot – képvisel a furfuraldehid teljes közösségi gyártásában. A másik közösségi gyártó, a Lenzing AG, támogatta a kérelmet. A két gyártó a furfuraldehid közösségi gyártásának 100 %-át képviseli. A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések lejárta valószínűleg a dömping és a károkozás folytatódását vagy megismétlődését eredményezné a közösségi iparág számára. |
| --- | --- |

(3)

A kérelmet a Furfural Español SA (a továbbiakban: „a kérelmező”) nyújtott be, amely jelentős részt – az adott esetben több mint 25 %-ot – képvisel a furfuraldehid teljes közösségi gyártásában. A másik közösségi gyártó, a Lenzing AG, támogatta a kérelmet. A két gyártó a furfuraldehid közösségi gyártásának 100 %-át képviseli. A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések lejárta valószínűleg a dömping és a károkozás folytatódását vagy megismétlődését eredményezné a közösségi iparág számára.

| (4) | Miután – a tanácsadói bizottsággal folytatott konzultációt követően – megállapította, hogy kellő bizonyíték van egy lejárati felülvizsgálat megindításához az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján, a Bizottság megjelentette az eljárás megindításáról szóló értesítést erre a felülvizsgálatra, az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (5). |
| --- | --- |

(4)

Miután – a tanácsadói bizottsággal folytatott konzultációt követően – megállapította, hogy kellő bizonyíték van egy lejárati felülvizsgálat megindításához az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján, a Bizottság megjelentette az eljárás megindításáról szóló értesítést erre a felülvizsgálatra, az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (5).

3.   A vizsgálatban érintett felek

| (5) | A Bizottság hivatalosan értesítette a KNK hatóságait, a KNK-ban lévő exportáló gyártókat, a javasolt analóg országban, Argentínában lévő gyártókat, azokat a gyártókat, importőröket/kereskedőket és ipari felhasználókat a Közösségben, amelyekről ismert, hogy érintettek, a felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy nézeteiket írásban ismertessék, vagy meghallgatást kérjenek, az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság hivatalosan értesítette a KNK hatóságait, a KNK-ban lévő exportáló gyártókat, a javasolt analóg országban, Argentínában lévő gyártókat, azokat a gyártókat, importőröket/kereskedőket és ipari felhasználókat a Közösségben, amelyekről ismert, hogy érintettek, a felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy nézeteiket írásban ismertessék, vagy meghallgatást kérjenek, az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül.

| (6) | Kérdőíveket küldtek minden félnek, amely hivatalos tájékoztatás kapott a felülvizsgálat megindításáról és azoknak, amelyek kértek kérdőívet az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül. |
| --- | --- |

(6)

Kérdőíveket küldtek minden félnek, amely hivatalos tájékoztatás kapott a felülvizsgálat megindításáról és azoknak, amelyek kértek kérdőívet az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül.

| (7) | A kérdőívre válaszok két közösségi gyártótól, egy importőrtől/kereskedőtől, egy ipari felhasználótól és egy, az analóg országban, Argentínában lévő gyártótól érkeztek be. |
| --- | --- |

(7)

A kérdőívre válaszok két közösségi gyártótól, egy importőrtől/kereskedőtől, egy ipari felhasználótól és egy, az analóg országban, Argentínában lévő gyártótól érkeztek be.

| (8) | A Bizottság megkereste és ellenőrizte mindazokat az információkat, amelyeket szükségesnek tartott ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a károkozás folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét és a Közösség érdekét. Ellenőrző látogatásokat végeztek a következő társaságok helyiségeiben:






  a) | Gyártó az analóg országban







  — | Indunor SA, Buenos Aires, Argentína |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

A Bizottság megkereste és ellenőrizte mindazokat az információkat, amelyeket szükségesnek tartott ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a károkozás folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét és a Közösség érdekét. Ellenőrző látogatásokat végeztek a következő társaságok helyiségeiben:

a)

Gyártó az analóg országban

—

Indunor SA, Buenos Aires, Argentína

| b) | Közösségi gyártó







  — | Furfural Espanol SA, Alcantarilla, Spanyolország |
| --- | --- | --- |

b)

Közösségi gyártó

—

Furfural Espanol SA, Alcantarilla, Spanyolország

| c) | Nem kapcsolt importőr







  — | International Furan Chemicals B.V., Rotterdam, Hollandia |
| --- | --- | --- |

c)

Nem kapcsolt importőr

—

International Furan Chemicals B.V., Rotterdam, Hollandia

.

| (9) | A dömping és a károkozás folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2002. október 1. és 2003. szeptember 30. közötti időszakot ölelte fel (a továbbiakban: „VI”). A károkozás folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos értékeléshez fontos tendenciák megvizsgálása a 2000. január 1-jétől a VI végéig terjedő időszakra vonatkozott (a továbbiakban: „megvizsgált időszak”). |
| --- | --- |

(9)

A dömping és a károkozás folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2002. október 1. és 2003. szeptember 30. közötti időszakot ölelte fel (a továbbiakban: „VI”). A károkozás folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos értékeléshez fontos tendenciák megvizsgálása a 2000. január 1-jétől a VI végéig terjedő időszakra vonatkozott (a továbbiakban: „megvizsgált időszak”).

B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

1.   Az érintett termék

| (10) | Az érintett termék ugyanaz, mint az eredeti vizsgálatban, vagyis a KNK-ból származó furfuraldehid, amely a 2932 12 00 KN-kód alá tartozik. A furfuraldehidet 2-furaldehid vagy furfurol néven is ismerik. |
| --- | --- |

(10)

Az érintett termék ugyanaz, mint az eredeti vizsgálatban, vagyis a KNK-ból származó furfuraldehid, amely a 2932 12 00 KN-kód alá tartozik. A furfuraldehidet 2-furaldehid vagy furfurol néven is ismerik.

| (11) | A furfuraldehid világossárga folyadék, jellegzetes, átható szaggal, amelyet különféle típusú mezőgazdasági hulladékok feldolgozásával nyernek. A furfuraldehidnek két fő alkalmazása van: szelektív oldószerként a kőolajfinomításban, a kenőolajok gyártásához és nyersanyagként a furfurilalkohol előállításához, amelyet az öntödei formákhoz való műgumi gyártásához használnak. |
| --- | --- |

(11)

A furfuraldehid világossárga folyadék, jellegzetes, átható szaggal, amelyet különféle típusú mezőgazdasági hulladékok feldolgozásával nyernek. A furfuraldehidnek két fő alkalmazása van: szelektív oldószerként a kőolajfinomításban, a kenőolajok gyártásához és nyersanyagként a furfurilalkohol előállításához, amelyet az öntödei formákhoz való műgumi gyártásához használnak.

2.   Hasonló termék

| (12) | Mint az előző vizsgálatokban, ez a vizsgálat megmutatta, hogy a KNK-ban gyártott és a Közösségbe exportált furfuraldehid, az analóg országban, Argentínában gyártott és a belföldi piacon értékesített furfuraldehid és a Közösségben közösségi gyártók által gyártott és értékesített furfuraldehid ugyanazokkal a fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek, és ugyanazok az alapvető felhasználásaik. Ezért ezeket hasonló termékeknek tekintették, az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(12)

Mint az előző vizsgálatokban, ez a vizsgálat megmutatta, hogy a KNK-ban gyártott és a Közösségbe exportált furfuraldehid, az analóg országban, Argentínában gyártott és a belföldi piacon értékesített furfuraldehid és a Közösségben közösségi gyártók által gyártott és értékesített furfuraldehid ugyanazokkal a fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek, és ugyanazok az alapvető felhasználásaik. Ezért ezeket hasonló termékeknek tekintették, az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében.

C.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (13) | Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálásra került, hogy jelenleg folyik-e dömping, és ha igen, az intézkedések lejárata valószínűleg a dömping folytatódásához vezetne-e. |
| --- | --- |

(13)

Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálásra került, hogy jelenleg folyik-e dömping, és ha igen, az intézkedések lejárata valószínűleg a dömping folytatódásához vezetne-e.

1.   Előzetes megjegyzések

| (14) | A panaszban megnevezett 24 kínai gyártó közül egyik sem tanúsított együttműködést a vizsgálatban és nem adott információt ezek közül a vállalatok közül egyik sem. Tekintetbe véve az együttműködésnek ezt a hiányát a kínai exportáló gyártók részéről, az alábbiakban ismertetett, a dömpingre vonatkozó megállapításokat a rendelkezésre álló tényekre – különösen az Eurostat adataira és a felülvizsgálati kérelemben benyújtott információkra – kellett alapozni. Ilyen szempontból megjegyezzük, hogy az Eurostat csak a belső feldolgozásra való behozatalt mutatja a VI során. |
| --- | --- |

(14)

A panaszban megnevezett 24 kínai gyártó közül egyik sem tanúsított együttműködést a vizsgálatban és nem adott információt ezek közül a vállalatok közül egyik sem. Tekintetbe véve az együttműködésnek ezt a hiányát a kínai exportáló gyártók részéről, az alábbiakban ismertetett, a dömpingre vonatkozó megállapításokat a rendelkezésre álló tényekre – különösen az Eurostat adataira és a felülvizsgálati kérelemben benyújtott információkra – kellett alapozni. Ilyen szempontból megjegyezzük, hogy az Eurostat csak a belső feldolgozásra való behozatalt mutatja a VI során.

2.   Analóg ország

| (15) | Mivel a KNK átmeneti gazdaság, a rendes értéket egy megfelelő, piacgazdasággal rendelkező harmadik országból szerzett információra kellett alapozni, az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésének a) pontjával összhangban. |
| --- | --- |

(15)

Mivel a KNK átmeneti gazdaság, a rendes értéket egy megfelelő, piacgazdasággal rendelkező harmadik országból szerzett információra kellett alapozni, az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésének a) pontjával összhangban.

| (16) | Mint az eredeti vizsgálatban, az eljárás megindításáról szóló értesítésben Argentína szerepelt javaslatként analóg országnak a rendes érték megállapításának céljaira. Az eljárás megindításáról szóló értesítés megjelentetését követően nem érkeztek be megjegyzések a javasolt analóg országgal kapcsolatban. |
| --- | --- |

(16)

Mint az eredeti vizsgálatban, az eljárás megindításáról szóló értesítésben Argentína szerepelt javaslatként analóg országnak a rendes érték megállapításának céljaira. Az eljárás megindításáról szóló értesítés megjelentetését követően nem érkeztek be megjegyzések a javasolt analóg országgal kapcsolatban.

| (17) | A furfuraldehid egyik gyártója Argentínában együttműködött a vizsgálatban, a kérdőívre adott válasszal és a válaszának helyszíni ellenőrzésébe való beleegyezéssel. A vizsgálat megmutatta, hogy Argentínában versenypiaca van a furfuraldehidnek, ahol a piac mintegy 72 %-át helyi termelésből látják el, a többit pedig behozatallal harmadik országokból. A termelési volumen Argentínában több mint 60 %-ot tesz ki az érintett terméknek belső feldolgozásra a Közösségbe irányuló kínai exportvolumenéhez képest. Az argentin piac így kellően reprezentatívnak minősül a rendes érték megállapításához a KNK számára. |
| --- | --- |

(17)

A furfuraldehid egyik gyártója Argentínában együttműködött a vizsgálatban, a kérdőívre adott válasszal és a válaszának helyszíni ellenőrzésébe való beleegyezéssel. A vizsgálat megmutatta, hogy Argentínában versenypiaca van a furfuraldehidnek, ahol a piac mintegy 72 %-át helyi termelésből látják el, a többit pedig behozatallal harmadik országokból. A termelési volumen Argentínában több mint 60 %-ot tesz ki az érintett terméknek belső feldolgozásra a Közösségbe irányuló kínai exportvolumenéhez képest. Az argentin piac így kellően reprezentatívnak minősül a rendes érték megállapításához a KNK számára.

| (18) | Ezért a következtetés az, hogy – mint az eredeti vizsgálatban – Argentína megfelelő analóg országot képvisel az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésének a) pontjával összhangban. |
| --- | --- |

(18)

Ezért a következtetés az, hogy – mint az eredeti vizsgálatban – Argentína megfelelő analóg országot képvisel az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésének a) pontjával összhangban.

3.   Rendes érték

| (19) | Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésének a) pontját követve, a rendes érték meghatározása az analóg országban lévő együttműködő gyártótól kapott ellenőrzött információk alapján történt, vagyis az Argentína belföldi piacán, nem kapcsolt ügyfelek által fizetett vagy fizetendő árak alapján, mivel ezekről az eladásokról megállapítást nyert, hogy a szokásos kereskedelmi feltételek között valósulnak meg. |
| --- | --- |

(19)

Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésének a) pontját követve, a rendes érték meghatározása az analóg országban lévő együttműködő gyártótól kapott ellenőrzött információk alapján történt, vagyis az Argentína belföldi piacán, nem kapcsolt ügyfelek által fizetett vagy fizetendő árak alapján, mivel ezekről az eladásokról megállapítást nyert, hogy a szokásos kereskedelmi feltételek között valósulnak meg.

| (20) | Ennek eredményeként a rendes érték meghatározása az együttműködő gyártó által Argentínában, nem kapcsolt ügyfeleknek felszámított belföldi árak súlyozott átlagaként került sor. |
| --- | --- |

(20)

Ennek eredményeként a rendes érték meghatározása az együttműködő gyártó által Argentínában, nem kapcsolt ügyfeleknek felszámított belföldi árak súlyozott átlagaként került sor.

4.   Exportár

| (21) | Mivel a Közösségbe exportáló kínai gyártók közül egyik sem tanúsított együttműködést a vizsgálatban, az exportárak megállapítása a rendelkezésre álló tények alapján történt. A legalkalmasabb alapnak ehhez az Eurostatnak az érintett termék közösségi behozatalára vonatkozó adatai bizonyultak. Annak ellenére, hogy erre a behozatalra belső feldolgozásra vonatkozó megállapodások szerint került sor (a kínai furfuraldehid további feldolgozásra került furfurilalkohollá, exportra), nem volt ok azt hinni, hogy ne lenne ésszerű alap az exportárak meghatározásához. Továbbá az együttműködő importőrnél tett ellenőrző látogatás megerősítette, hogy az Eurostat adatai megfelelnek az ellenőrzött adatoknak. Az exportár meghatározása így az Eurostatnak a belső feldolgozásra beérkező kínai importadatai alapján történt. |
| --- | --- |

(21)

Mivel a Közösségbe exportáló kínai gyártók közül egyik sem tanúsított együttműködést a vizsgálatban, az exportárak megállapítása a rendelkezésre álló tények alapján történt. A legalkalmasabb alapnak ehhez az Eurostatnak az érintett termék közösségi behozatalára vonatkozó adatai bizonyultak. Annak ellenére, hogy erre a behozatalra belső feldolgozásra vonatkozó megállapodások szerint került sor (a kínai furfuraldehid további feldolgozásra került furfurilalkohollá, exportra), nem volt ok azt hinni, hogy ne lenne ésszerű alap az exportárak meghatározásához. Továbbá az együttműködő importőrnél tett ellenőrző látogatás megerősítette, hogy az Eurostat adatai megfelelnek az ellenőrzött adatoknak. Az exportár meghatározása így az Eurostatnak a belső feldolgozásra beérkező kínai importadatai alapján történt.

5.   Összehasonlítás

| (22) | A rendes érték és az exportár közötti valós összehasonlítás érdekében, és az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban, kellő engedményt biztosítottak, korrekciók formájában, az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló bizonyos, a szállítással és a biztosítással kapcsolatos különbségekre. |
| --- | --- |

(22)

A rendes érték és az exportár közötti valós összehasonlítás érdekében, és az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban, kellő engedményt biztosítottak, korrekciók formájában, az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló bizonyos, a szállítással és a biztosítással kapcsolatos különbségekre.

6.   Dömpingkülönbözet

| (23) | Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban a dömpingkülönbözet megállapítása a súlyozott átlagos rendes érték és ugyanazon kereskedelmi szint súlyozott exportárai közötti összehasonlítás alapján történt. Ez az összehasonlítás jelentős dömping fennállását mutatta. Tulajdonképpen a VI-re megállapított dömpingkülönbözet magasabb, mint az eredeti vizsgálatban és az előző felülvizsgálatban megállapított 62,6 %-os dömpingkülönbözet. |
| --- | --- |

(23)

Az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésével összhangban a dömpingkülönbözet megállapítása a súlyozott átlagos rendes érték és ugyanazon kereskedelmi szint súlyozott exportárai közötti összehasonlítás alapján történt. Ez az összehasonlítás jelentős dömping fennállását mutatta. Tulajdonképpen a VI-re megállapított dömpingkülönbözet magasabb, mint az eredeti vizsgálatban és az előző felülvizsgálatban megállapított 62,6 %-os dömpingkülönbözet.

7.   Az export alakulása az intézkedések visszavonása esetén

a)   Kivitel

| (24) | A vizsgálat megmutatta, hogy a KNK-ból a Közösségbe belső feldolgozásra exportált mennyiségek jelentősen nőttek 2000 és a VI között (ld. az alábbi (33) preambulum-bekezdés). Ha az intézkedéseket visszavonnák, várható, hogy a KNK-ból az export jelentősen megnőne a belső feldolgozással kapcsolatos megállapodásokon kívül is, tekintetbe véve a jelentős árkülönbséget a kínai és az EK-beli gyártó furfuraldehidje között, és a kihasználatlan kapacitást, amelyről magyarázat az alábbi (26) preambulumbekezdésben található. |
| --- | --- |

(24)

A vizsgálat megmutatta, hogy a KNK-ból a Közösségbe belső feldolgozásra exportált mennyiségek jelentősen nőttek 2000 és a VI között (ld. az alábbi (33) preambulum-bekezdés). Ha az intézkedéseket visszavonnák, várható, hogy a KNK-ból az export jelentősen megnőne a belső feldolgozással kapcsolatos megállapodásokon kívül is, tekintetbe véve a jelentős árkülönbséget a kínai és az EK-beli gyártó furfuraldehidje között, és a kihasználatlan kapacitást, amelyről magyarázat az alábbi (26) preambulumbekezdésben található.

b)   Kihasználatlan kapacitás a KNK-ban

| (25) | Mivel kevés nyilvános információ áll rendelkezésre a kínai furfuraldehid-iparágról, a következő következtetések főként a felülvizsgálat iránti kérelemben foglalt információkon alapulnak. |
| --- | --- |

(25)

Mivel kevés nyilvános információ áll rendelkezésre a kínai furfuraldehid-iparágról, a következő következtetések főként a felülvizsgálat iránti kérelemben foglalt információkon alapulnak.

| (26) | A lejárati felülvizsgálat iránti kérelem szerint a furfuraldehid teljes kínai gyártása körülbelül 180 000 tonna évente, ami több mint négyszerese a furfuraldehid teljes közösségi fogyasztásának. A kínai kapacitáskihasználási rátát mintegy 70 %-osnak mondják, ami azt jelenti, hogy körülbelül évi 50–60 000 tonnás kihasználatlan kapacitás áll rendelkezésre a KNK-ban, vagyis több, mint a Közösség teljes felhasználása. A közösségi gyártók szerint a kínai gyártás folyamatosan változik, az igényeknek megfelelően. Ilyen szempontból egyes üzemeket ideiglenesen bezárnak, aztán újból megnyitnak, amikor szükség van rá. Több mint 80, furfuraldehidet gyártó üzem működik állítólag jelenleg, főként a KNK északkeleti részében. |
| --- | --- |

(26)

A lejárati felülvizsgálat iránti kérelem szerint a furfuraldehid teljes kínai gyártása körülbelül 180 000 tonna évente, ami több mint négyszerese a furfuraldehid teljes közösségi fogyasztásának. A kínai kapacitáskihasználási rátát mintegy 70 %-osnak mondják, ami azt jelenti, hogy körülbelül évi 50–60 000 tonnás kihasználatlan kapacitás áll rendelkezésre a KNK-ban, vagyis több, mint a Közösség teljes felhasználása. A közösségi gyártók szerint a kínai gyártás folyamatosan változik, az igényeknek megfelelően. Ilyen szempontból egyes üzemeket ideiglenesen bezárnak, aztán újból megnyitnak, amikor szükség van rá. Több mint 80, furfuraldehidet gyártó üzem működik állítólag jelenleg, főként a KNK északkeleti részében.

| (27) | Következésképpen a KNK-ban rendelkezésre álló nagy gyártókapacitás és az üzemek újbóli megnyitásával kapcsolatos rugalmasság arról tanúskodik, hogy a gyártók képesek arra, hogy a gyártást gyorsan növeljék és azt bármely exportpiacra irányítsák, beleértve – amennyiben az intézkedéseket visszavonnák – a Közösség piacát. |
| --- | --- |

(27)

Következésképpen a KNK-ban rendelkezésre álló nagy gyártókapacitás és az üzemek újbóli megnyitásával kapcsolatos rugalmasság arról tanúskodik, hogy a gyártók képesek arra, hogy a gyártást gyorsan növeljék és azt bármely exportpiacra irányítsák, beleértve – amennyiben az intézkedéseket visszavonnák – a Közösség piacát.

c)   Export belső feldolgozásra

| (28) | Meg kell jegyezni, hogy az érintett terméknek a KNK-ból származó, a Közösségbe irányuló minden exportja a VI során belső feldolgozásra történt. A kínai furfuraldehidet tovább feldolgozták, furfurilalkohollá, amelyet aztán exportáltak. Ésszerű feltételezni, hogy az intézkedések visszavonása azt eredményezné, hogy az export a KNK-ból a Közösségbe újraindulna, a belső feldolgozási megállapodásokon kívül. Az ilyen kiegészítő export minden valószínűség szerint jelentősen dömpingelt lenne. Valóban, a jelenlegi exportárakra a belső feldolgozási megállapodások keretében nem hatnak a dömpingellenes vámok, mivel az ilyen exportot nyilvánvalóan nem terheli semmiféle vám. A közösségi gyártók és a kínai exportőrök ezekért az eladásokért azon az alapon versenyeztek, hogy azokra nincs vám. Ily módon ésszerűen feltételezhető, hogy az ilyen árak jelzésértékűek a jövőbeli árszintekre is, arra az esetre, hogy az intézkedéseket visszavonják. Továbbá meg kell jegyezni azt is, hogy a belső feldolgozásra vonatkozó kínai exportárak a közösségi gyártók árainak 44 %-kal alákínáltak a VI folyamán, és még ha nem is kínáltak volna alá a közösségi áraknak, akkor is dömpingeltek lennének. |
| --- | --- |

(28)

Meg kell jegyezni, hogy az érintett terméknek a KNK-ból származó, a Közösségbe irányuló minden exportja a VI során belső feldolgozásra történt. A kínai furfuraldehidet tovább feldolgozták, furfurilalkohollá, amelyet aztán exportáltak. Ésszerű feltételezni, hogy az intézkedések visszavonása azt eredményezné, hogy az export a KNK-ból a Közösségbe újraindulna, a belső feldolgozási megállapodásokon kívül. Az ilyen kiegészítő export minden valószínűség szerint jelentősen dömpingelt lenne. Valóban, a jelenlegi exportárakra a belső feldolgozási megállapodások keretében nem hatnak a dömpingellenes vámok, mivel az ilyen exportot nyilvánvalóan nem terheli semmiféle vám. A közösségi gyártók és a kínai exportőrök ezekért az eladásokért azon az alapon versenyeztek, hogy azokra nincs vám. Ily módon ésszerűen feltételezhető, hogy az ilyen árak jelzésértékűek a jövőbeli árszintekre is, arra az esetre, hogy az intézkedéseket visszavonják. Továbbá meg kell jegyezni azt is, hogy a belső feldolgozásra vonatkozó kínai exportárak a közösségi gyártók árainak 44 %-kal alákínáltak a VI folyamán, és még ha nem is kínáltak volna alá a közösségi áraknak, akkor is dömpingeltek lennének.

8.   Következtetés a dömping folytatódásának valószínűségéről

| (29) | Mivel a KNK jelentős kihasználatlan gyártási kapacitással rendelkezik és jelenleg a Közösségbe csak belső feldolgozásra exportál, ésszerűen elvárható, hogy amennyiben az intézkedéseket visszavonnák, további volumeneket irányítanának a Közösség piaca felé, jelentős volumenekben. |
| --- | --- |

(29)

Mivel a KNK jelentős kihasználatlan gyártási kapacitással rendelkezik és jelenleg a Közösségbe csak belső feldolgozásra exportál, ésszerűen elvárható, hogy amennyiben az intézkedéseket visszavonnák, további volumeneket irányítanának a Közösség piaca felé, jelentős volumenekben.

| (30) | A vizsgálat megmutatta, hogy a KNK-ból jövő export még mindig dömpingelt árakon történik, és a dömpingkülönbözet a VI során még magasabbnak találtatott, mint az előző felülvizsgálat során megállapított dömpingkülönbözet. Az ügy körülményeire való tekintettel, ésszerű várakozás, hogy a dömping valószínűleg folytatódik a jövőben. |
| --- | --- |

(30)

A vizsgálat megmutatta, hogy a KNK-ból jövő export még mindig dömpingelt árakon történik, és a dömpingkülönbözet a VI során még magasabbnak találtatott, mint az előző felülvizsgálat során megállapított dömpingkülönbözet. Az ügy körülményeire való tekintettel, ésszerű várakozás, hogy a dömping valószínűleg folytatódik a jövőben.

D.   A KÖZÖSSÉGI IPARÁG MEGHATÁROZÁSA

| (31) | Az érintett terméknek két közösségi gyártója van. A kérelmezőn kívül a másik közösségi gyártó, a Lenzing AG (a továbbiakban: „a másik közösségi gyártó”) támogatta a felülvizsgálat iránti kérelmet. A VI során a két gyártó a furfuraldehid közösségi gyártásának 100 %-át képviselte. Mindkét vállalat válaszolt a kérdőívekre és teljes mértékben együttműködött a vizsgálatban. Ezen az alapon két közösségi gyártó alkotja a közösségi iparágat, az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében. Titoktartási okokból a közösségi iparág teljesítményére vonatkozó adatok csak index formájában szerepelnek. |
| --- | --- |

(31)

Az érintett terméknek két közösségi gyártója van. A kérelmezőn kívül a másik közösségi gyártó, a Lenzing AG (a továbbiakban: „a másik közösségi gyártó”) támogatta a felülvizsgálat iránti kérelmet. A VI során a két gyártó a furfuraldehid közösségi gyártásának 100 %-át képviselte. Mindkét vállalat válaszolt a kérdőívekre és teljes mértékben együttműködött a vizsgálatban. Ezen az alapon két közösségi gyártó alkotja a közösségi iparágat, az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében. Titoktartási okokból a közösségi iparág teljesítményére vonatkozó adatok csak index formájában szerepelnek.

E.   A KÖZÖSSÉGI PIAC HELYZETE

1.   Közösségi felhasználás

1. táblázat
  Közösségi felhasználás

| | 2000 | 2001 | 2002 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonna | 38 699 | 45 005 | 38 007 | 41 513 |
| Index | 100 | 116 | 98 | 107 |
| Tendencia, év/év | | 16 | – 16 | 9 |

2000

2001

2002

VI

Tonna

38 699

45 005

38 007

41 513

Index

100

116

98

107

Tendencia, év/év

16

– 16

9

| (32) | A közösségi felhasználás a közösségi iparágnak a Közösségen belüli értékesítésének volumenéből és a KNK-ból származó, belső feldolgozásra való behozatalból, és más, harmadik országokból származó behozatalból állt. A furfuraldehid közösségi felhasználása jelentősen nőtt 2000 és 2001 között. 2002-ben a furfuraldehid közösségi felhasználása körülbelül ugyanarra a szintre esett vissza, amelyen 2000-ben volt. 2000 és a VI között, a furfuraldehid közösségi felhasználása 9 %-kal nőtt. A felhasználás alakulása ahhoz a tényhez kapcsolódik, hogy a furfuraldehidet furfurilalkohol gyártására is felhasználják. A furfurilalkohol termelése és értékesítése nőtt 2001-ben, de jelentősen csökkent 2002-ben, és ennek eredményeként a furfuraldehid felhasználása ennek megfelelően csökkent. A VI során a furfurilalkohol termelése és értékesítése, valamint a furfuraldehid felhasználása ismét megnőtt. |
| --- | --- |

(32)

A közösségi felhasználás a közösségi iparágnak a Közösségen belüli értékesítésének volumenéből és a KNK-ból származó, belső feldolgozásra való behozatalból, és más, harmadik országokból származó behozatalból állt. A furfuraldehid közösségi felhasználása jelentősen nőtt 2000 és 2001 között. 2002-ben a furfuraldehid közösségi felhasználása körülbelül ugyanarra a szintre esett vissza, amelyen 2000-ben volt. 2000 és a VI között, a furfuraldehid közösségi felhasználása 9 %-kal nőtt. A felhasználás alakulása ahhoz a tényhez kapcsolódik, hogy a furfuraldehidet furfurilalkohol gyártására is felhasználják. A furfurilalkohol termelése és értékesítése nőtt 2001-ben, de jelentősen csökkent 2002-ben, és ennek eredményeként a furfuraldehid felhasználása ennek megfelelően csökkent. A VI során a furfurilalkohol termelése és értékesítése, valamint a furfuraldehid felhasználása ismét megnőtt.

2.   Behozatal a KNK-ból

a)   Volumen, piaci részarány és árak

| (33) | Az Eurostattól származó információ szerint a KNK-ból származó behozatal 2001 óta csak a belső feldolgozási megállapodások alapján történik. Ez a gyakorlat már 2000-ben elkezdődött, amikor a kínai behozatal mintegy 75 %-a belső feldolgozásra történt. A KNK-ból importált volumenek 3 198 tonnáról 5 167 tonnára nőttek a megvizsgált időszak során, ami 61,6 %-os növekedés 2000 és a VI között. Megjegyezzük, hogy 2002-ben a furfurilalkohol értékesítése jelentősen csökkent. Ezt azonban növekedés követte a VI során. Ennek a kínai behozatalnak a piaci részaránya a megvizsgált időszakban 8,2 %-ról 12,4 %-ra nőtt. Míg a furfuraldehid ilyen kínai behozatalában az ingadozások bizonyos mértékig a furfurilalkohol gyártásának tudhatók be, ez nem magyarázhatja meg azonban az importvolumen óriási növekedését, különösen a VI során, valamint a piaci részarányát. A kínai behozatal átlagára a 2000. évi tonnánkénti 648,68 EUR-ról tonnánként 508,65 EUR-ra süllyedt a VI folyamán, ami 21,6 %-os csökkenés a megvizsgált időszakban. A megnövekedett alákínálás tendenciája világosan látható akkor is, ha a furfuraldehid fajlagos kínai és közösségi gyártói árait hasonlítjuk össze. A megvizsgált időszak elején, 2000-ben, a kínai árak 4,4 %-kal alacsonyabbak voltak, mint a közösségi gyártóké. A VI során 44,1 %-kal voltak alacsonyabbak.
  2. táblázat
  Behozatal a KNK-ból belső feldolgozásra | 2000 | 2001 | 2002 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumen, tonna | 3 198 | 4 143 | 2 450 | 5 167 |
| Indexben | 100 | 130 | 77 | 162 |
| Piaci részarány | 8,3 % | 9,2 % | 6,4 % | 12,4 % |
| Ár, €/tonna | 648,68 | 678,48 | 540,06 | 508,65 |
| Indexben | 100 | 104,6 | 83,3 | 78,4 |

(33)

Az Eurostattól származó információ szerint a KNK-ból származó behozatal 2001 óta csak a belső feldolgozási megállapodások alapján történik. Ez a gyakorlat már 2000-ben elkezdődött, amikor a kínai behozatal mintegy 75 %-a belső feldolgozásra történt. A KNK-ból importált volumenek 3 198 tonnáról 5 167 tonnára nőttek a megvizsgált időszak során, ami 61,6 %-os növekedés 2000 és a VI között. Megjegyezzük, hogy 2002-ben a furfurilalkohol értékesítése jelentősen csökkent. Ezt azonban növekedés követte a VI során. Ennek a kínai behozatalnak a piaci részaránya a megvizsgált időszakban 8,2 %-ról 12,4 %-ra nőtt. Míg a furfuraldehid ilyen kínai behozatalában az ingadozások bizonyos mértékig a furfurilalkohol gyártásának tudhatók be, ez nem magyarázhatja meg azonban az importvolumen óriási növekedését, különösen a VI során, valamint a piaci részarányát. A kínai behozatal átlagára a 2000. évi tonnánkénti 648,68 EUR-ról tonnánként 508,65 EUR-ra süllyedt a VI folyamán, ami 21,6 %-os csökkenés a megvizsgált időszakban. A megnövekedett alákínálás tendenciája világosan látható akkor is, ha a furfuraldehid fajlagos kínai és közösségi gyártói árait hasonlítjuk össze. A megvizsgált időszak elején, 2000-ben, a kínai árak 4,4 %-kal alacsonyabbak voltak, mint a közösségi gyártóké. A VI során 44,1 %-kal voltak alacsonyabbak.

2. táblázat

Behozatal a KNK-ból belső feldolgozásra

2000

2001

2002

VI

Volumen, tonna

3 198

4 143

2 450

5 167

Indexben

100

130

77

162

Piaci részarány

8,3 %

9,2 %

6,4 %

12,4 %

Ár, €/tonna

648,68

678,48

540,06

508,65

Indexben

100

104,6

83,3

78,4

3.   A közösségi iparág gazdasági helyzete

a)   Gyártás

3. táblázat
  Közösségi gyártás

| | 2000 | 2001 | 2002 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 94 | 87 | 85 |
| Tendencia, év/év | | – 5,8 | – 7,3 | – 2,2 |

2000

2001

2002

VI

Index

100

94

87

85

Tendencia, év/év

– 5,8

– 7,3

– 2,2

| (34) | A közösségi iparág gyártása minden évben csökkent a megvizsgált időszakban, így 15 %-kal volt kevesebb a VI során, mint 2000-ben. A közösségi gyártók egyike beszüntette a furfuraldehid gyártását egyik gyártóüzemében 2000-ben. |
| --- | --- |

(34)

A közösségi iparág gyártása minden évben csökkent a megvizsgált időszakban, így 15 %-kal volt kevesebb a VI során, mint 2000-ben. A közösségi gyártók egyike beszüntette a furfuraldehid gyártását egyik gyártóüzemében 2000-ben.

b)   Gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás

4. táblázat
  Közösségi kapacitás

| | 2000 | 2001 | 2002 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 104 | 100 | 99 |
| Tendencia, év/év | | 3,9 | – 3,4 | – 1,2 |

2000

2001

2002

VI

Index

100

104

100

99

Tendencia, év/év

3,9

– 3,4

– 1,2

| (35) | A gyártási kapacitás kissé csökkent a megvizsgált időszak során, miután 3,9 %-kal megnőtt 2001-ben, 2000-hez viszonyítva. A furfuraldehid gyártásának beszüntetése az egyik gyártóüzemben 2000-ben nem tükröződik a fenti kapacitás-számokban, mert a vállalat még mindig gyártási kapacitása részének tekinti ezt az üzemet, vagyis a gyártás rövid időn belül újraindulhat, ha szükséges.
  5.táblázat
  Kapacitáskihasználás | 2000 | 2001 | 2002 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 91 | 87 | 86 |

(35)

A gyártási kapacitás kissé csökkent a megvizsgált időszak során, miután 3,9 %-kal megnőtt 2001-ben, 2000-hez viszonyítva. A furfuraldehid gyártásának beszüntetése az egyik gyártóüzemben 2000-ben nem tükröződik a fenti kapacitás-számokban, mert a vállalat még mindig gyártási kapacitása részének tekinti ezt az üzemet, vagyis a gyártás rövid időn belül újraindulhat, ha szükséges.

5.táblázat

Kapacitáskihasználás

2000

2001

2002

VI

Index

100

91

87

86

| (36) | A fenti táblázat megmutatja, hogy a kapacitáskihasználás minden évben csökkent a megvizsgált időszakban, így 14 %-kal alacsonyabb volt a VI során, mint 2000-ben. |
| --- | --- |

(36)

A fenti táblázat megmutatja, hogy a kapacitáskihasználás minden évben csökkent a megvizsgált időszakban, így 14 %-kal alacsonyabb volt a VI során, mint 2000-ben.

c)   Értékesítés a Közösségben

6. táblázat
  Értékesítési volumen

| | 2000 | 2001 | 2002 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 96 | 87 | 87 |
| Tendencia, év/év | | – 4,4 | – 9,4 | 0,3 |

2000

2001

2002

VI

Index

100

96

87

87

Tendencia, év/év

– 4,4

– 9,4

0,3

| (37) | A közösségi iparág értékesítése nem kapcsolt ügyfeleknek a Közösségben 13 %-kal csökkent 2000 és a VI között. Az esés különösen jelentős volt 2000 és 2002 között, mivel az iparág megnövelte árait, hogy a drasztikusan megnövekedett nyersanyagárakat kompenzálja. A VI során ezt a tendenciát meg lehetett állítani, mivel a közösségi iparág csökkentette árait, annak érdekében, hogy az értékesítési volumenek további elveszítését elkerülje. |
| --- | --- |

(37)

A közösségi iparág értékesítése nem kapcsolt ügyfeleknek a Közösségben 13 %-kal csökkent 2000 és a VI között. Az esés különösen jelentős volt 2000 és 2002 között, mivel az iparág megnövelte árait, hogy a drasztikusan megnövekedett nyersanyagárakat kompenzálja. A VI során ezt a tendenciát meg lehetett állítani, mivel a közösségi iparág csökkentette árait, annak érdekében, hogy az értékesítési volumenek további elveszítését elkerülje.

d)   Árak

7. táblázat
  A közösségi iparág értékesítési árai

| | 2000 | 2001 | 2002 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 127 | 135 | 134 |
| Tendencia, év/év | | 27,2 | 6,0 | – 0,6 |

2000

2001

2002

VI

Index

100

127

135

134

Tendencia, év/év

27,2

6,0

– 0,6

| (38) | A furfuraldehid értékesítési átlagárai 35 %-kal nőttek a 2000. évtől 2002-ig, amikor a közösségi iparág megpróbálta kompenzálni a drasztikusan megnőtt nyersanyagárakat az értékesítési árak megnövelésével. |
| --- | --- |

(38)

A furfuraldehid értékesítési átlagárai 35 %-kal nőttek a 2000. évtől 2002-ig, amikor a közösségi iparág megpróbálta kompenzálni a drasztikusan megnőtt nyersanyagárakat az értékesítési árak megnövelésével.

e)   Piaci részarány

8. táblázat
  A közösségi iparág részaránya

| | 2000 | 2001 | 2002 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 82 | 88 | 81 |

2000

2001

2002

VI

Index

100

82

88

81

| (39) | A közösségi iparág által képviselt piaci részarány 19 %-kal nőtt 2000 és a VI között. A legnagyobb hanyatlás a közösségi gyártók piaci részarányában 2000 és 2001 között volt. A furfuraldehid közösségi felhasználása jelentősen csökkent 2002-ben, főként a furfurilalkohol hanyatló termelése miatt. A közösségi iparág furfuraldehid-értékesítése 2002-ben is csökkent. A közösségi iparág értékesítésében bekövetkezett hanyatlás azonban viszonylag kisebb volt, mint a furfuraldehid felhasználásának csökkenése 2002-ben. A VI során a furfuraldehid felhasználása, valamint a kínai behozatal ismét nőtt, míg a közösségi iparág nagyjából ugyanazon a szinten maradt, mint az előző évben. Ennek eredményeként a közösségi iparág piaci részaránya csökkent. |
| --- | --- |

(39)

A közösségi iparág által képviselt piaci részarány 19 %-kal nőtt 2000 és a VI között. A legnagyobb hanyatlás a közösségi gyártók piaci részarányában 2000 és 2001 között volt. A furfuraldehid közösségi felhasználása jelentősen csökkent 2002-ben, főként a furfurilalkohol hanyatló termelése miatt. A közösségi iparág furfuraldehid-értékesítése 2002-ben is csökkent. A közösségi iparág értékesítésében bekövetkezett hanyatlás azonban viszonylag kisebb volt, mint a furfuraldehid felhasználásának csökkenése 2002-ben. A VI során a furfuraldehid felhasználása, valamint a kínai behozatal ismét nőtt, míg a közösségi iparág nagyjából ugyanazon a szinten maradt, mint az előző évben. Ennek eredményeként a közösségi iparág piaci részaránya csökkent.

f)   Készletek

9. táblázat
  Készletek

| | 2000 | 2001 | 2002 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 103 | 128 | 122 |
| Tendencia, év/év | | 3,5 | 23,3 | – 4,1 |

2000

2001

2002

VI

Index

100

103

128

122

Tendencia, év/év

3,5

23,3

– 4,1

| (40) | A fenti táblázat megmutatja, hogy a közösségi iparág készletei 22 %-kal nőttek a megvizsgált időszak során. A készletek növekedése különösen jelentős volt 2001 és 2002 között, amikor a készletek 24 %-kal nőttek. A készletek a közösségi iparág uniós értékesítési volumenéhez képest 9,4 %-ot képviseltek 2000-ben, de 13,3 %-ra nőttek a VI során. |
| --- | --- |

(40)

A fenti táblázat megmutatja, hogy a közösségi iparág készletei 22 %-kal nőttek a megvizsgált időszak során. A készletek növekedése különösen jelentős volt 2001 és 2002 között, amikor a készletek 24 %-kal nőttek. A készletek a közösségi iparág uniós értékesítési volumenéhez képest 9,4 %-ot képviseltek 2000-ben, de 13,3 %-ra nőttek a VI során.

g)   Jövedelmezőség

10. táblázat
  Jövedelmezőség

| | 2000 | 2001 | 2002 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 235 | 133 | 146 |
| Tendencia, év/év | | 135,1 | – 43,5 | 9,3 |

2000

2001

2002

VI

Index

100

235

133

146

Tendencia, év/év

135,1

– 43,5

9,3

| (41) | A közösségi iparág teljes jövedelmezősége viszonylag jó szinten maradt a megvizsgált időszakban. Ennek a fő oka azonban az a tény, hogy a másik, a panaszt támogató gyártónál kivételesen magas jövedelmezőség mutatkozik minden megvizsgált évben, miközben a panaszos jövedelmezősége drasztikusan (8,2 százalékponttal) csökkent ugyanebben az időszakban. A másik közösségi gyártó a furfuraldehidet melléktermékként nyeri, a cellulózpép gyártásakor, míg a panaszos mandulahéjat használ, mint fő nyersanyagot a furfuraldehid gyártásában. A mandulahéjak ára drasztikusan megnőtt 2000 és 2002 között (51 %-kal), ami jelentősen rontotta az eredményhányadot a kérelmezőnél, miközben a másik közösségi gyártó nyersanyagköltsége csak szerény mértékben nőtt. A növekedés a kérelmező értékesítési, általános és igazgatási költségeiben abszolút értelemben szerény mértékű volt, vagyis 5,5 %, 2000-től a VI-ig. Ily módon a jövedelmezőség romlását főként a megnövekedett nyersanyagköltségek okozták. Az a törekvés, hogy a magasabb nyersanyagköltségeket a furfuraldehid megnövelt értékesítési áraival kompenzálják, csökkentett eladásokhoz vezetett. |
| --- | --- |

(41)

A közösségi iparág teljes jövedelmezősége viszonylag jó szinten maradt a megvizsgált időszakban. Ennek a fő oka azonban az a tény, hogy a másik, a panaszt támogató gyártónál kivételesen magas jövedelmezőség mutatkozik minden megvizsgált évben, miközben a panaszos jövedelmezősége drasztikusan (8,2 százalékponttal) csökkent ugyanebben az időszakban. A másik közösségi gyártó a furfuraldehidet melléktermékként nyeri, a cellulózpép gyártásakor, míg a panaszos mandulahéjat használ, mint fő nyersanyagot a furfuraldehid gyártásában. A mandulahéjak ára drasztikusan megnőtt 2000 és 2002 között (51 %-kal), ami jelentősen rontotta az eredményhányadot a kérelmezőnél, miközben a másik közösségi gyártó nyersanyagköltsége csak szerény mértékben nőtt. A növekedés a kérelmező értékesítési, általános és igazgatási költségeiben abszolút értelemben szerény mértékű volt, vagyis 5,5 %, 2000-től a VI-ig. Ily módon a jövedelmezőség romlását főként a megnövekedett nyersanyagköltségek okozták. Az a törekvés, hogy a magasabb nyersanyagköltségeket a furfuraldehid megnövelt értékesítési áraival kompenzálják, csökkentett eladásokhoz vezetett.

h)   Cash flow

11. táblázat
  Cash flow

| | 2000 | 2001 | 2002 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 141 | 104 | 107 |
| Tendencia, év/év | | 41,1 | – 26,0 | 2,5 |

2000

2001

2002

VI

Index

100

141

104

107

Tendencia, év/év

41,1

– 26,0

2,5

| (42) | A cash flow a jövedelmezőséghez hasonló tendenciát követett, jelentősen emelkedve 2000 és 2001 között, de romlott a következő években. A jövedelmezőségnek megfelelően a másik, a panaszt támogató közösségi gyártónál kivételesen jó volt a cash flow a megvizsgált időszakban, míg a kérelmezőnél világos hanyatlás mutatkozott cash flow-jában (– 42,7 %) ugyanabban az időszakban. |
| --- | --- |

(42)

A cash flow a jövedelmezőséghez hasonló tendenciát követett, jelentősen emelkedve 2000 és 2001 között, de romlott a következő években. A jövedelmezőségnek megfelelően a másik, a panaszt támogató közösségi gyártónál kivételesen jó volt a cash flow a megvizsgált időszakban, míg a kérelmezőnél világos hanyatlás mutatkozott cash flow-jában (– 42,7 %) ugyanabban az időszakban.

i)   Beruházások, a beruházások megtérülése és a tőkebevonási képesség

12. táblázat
  Beruházások

| | 2000 | 2001 | 2002 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 93 | 63 | 98 |
| Tendencia, év/év | | – 6,8 | – 32,8 | 55,9 |

2000

2001

2002

VI

Index

100

93

63

98

Tendencia, év/év

– 6,8

– 32,8

55,9

| (43) | A beruházások jelentősen csökkentek 2000 és 2002 között, de ismét nőttek a VI során, amikor a másik közösségi gyártó jelentős beruházásokat eszközölt a cellulózpép gyártási vonalába (a furfuraldehid a pépgyártási folyamat mellékterméke). A kérelmező beruházásai 80 %-kal csökkentek a megvizsgált időszakban. A vizsgálat azt mutatta, hogy a beruházások üzemi megtérülése romlott, a jövedelmezőség alakulásának megfelelően, a megvizsgált időszakban.
  13. táblázat
  A beruházások megtérülése és a tőkebevonási képesség | 2000 | 2001 | 2002 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 207 | 38 | 34 |
| Tendencia, év/év | | 107,4 | – 81,7 | – 11,0 |

(43)

A beruházások jelentősen csökkentek 2000 és 2002 között, de ismét nőttek a VI során, amikor a másik közösségi gyártó jelentős beruházásokat eszközölt a cellulózpép gyártási vonalába (a furfuraldehid a pépgyártási folyamat mellékterméke). A kérelmező beruházásai 80 %-kal csökkentek a megvizsgált időszakban. A vizsgálat azt mutatta, hogy a beruházások üzemi megtérülése romlott, a jövedelmezőség alakulásának megfelelően, a megvizsgált időszakban.

13. táblázat

A beruházások megtérülése és a tőkebevonási képesség

2000

2001

2002

VI

Index

100

207

38

34

Tendencia, év/év

107,4

– 81,7

– 11,0

| (44) | A beruházás-megtérülési mutatók a fenti táblázatban csak a kérelmezőnél történteket mutatják. Ez a táblázat világosan mutatja beruházási megtérülésének romlását a megvizsgált időszakban. Ami a panaszt támogató másik közösségi gyártót illeti, egy olyan vállalatcsoporthoz tartozik, amely a furfuraldehidtől különböző termékekre összpontosít. Tulajdonképpen a furfuraldehid kis melléktermék egyik fő gyártási folyamatában. Ezért a vállalat nem tud kiszámolni semmiféle értelmezhető beruházás-megtérülést a furfuraldehidre. A jövedelmezőség romlásának eredményeként a kérelmezőnek az a képessége, hogy tőkét vonjon be, jelentősen romlott a megvizsgált időszak folyamán. Ezt a romlást világosan láthatjuk a kérelmező beruházásaiban is, amelyek 80 %-kal csökkentek a megvizsgált időszakban. |
| --- | --- |

(44)

A beruházás-megtérülési mutatók a fenti táblázatban csak a kérelmezőnél történteket mutatják. Ez a táblázat világosan mutatja beruházási megtérülésének romlását a megvizsgált időszakban. Ami a panaszt támogató másik közösségi gyártót illeti, egy olyan vállalatcsoporthoz tartozik, amely a furfuraldehidtől különböző termékekre összpontosít. Tulajdonképpen a furfuraldehid kis melléktermék egyik fő gyártási folyamatában. Ezért a vállalat nem tud kiszámolni semmiféle értelmezhető beruházás-megtérülést a furfuraldehidre. A jövedelmezőség romlásának eredményeként a kérelmezőnek az a képessége, hogy tőkét vonjon be, jelentősen romlott a megvizsgált időszak folyamán. Ezt a romlást világosan láthatjuk a kérelmező beruházásaiban is, amelyek 80 %-kal csökkentek a megvizsgált időszakban.

j)   Foglalkoztatás, termelékenység és bérek

14. táblázat
  Foglalkoztatás

| | 2000 | 2001 | 2002 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 75 | 84 | 82 |
| Tendencia, év/év | | – 25,0 | 12,1 | – 2,7 |

2000

2001

2002

VI

Index

100

75

84

82

Tendencia, év/év

– 25,0

12,1

– 2,7

| (45) | A fenti táblázat azt mutatja, hogy a foglalkoztatás 18 %-kal csökkent a megvizsgált időszak során. A foglalkoztatás csökkenése 2000/2001-ben a furfuraldehid gyártásának megszüntetését tükrözi az egyik gyártóüzemben. |
| --- | --- |

(45)

A fenti táblázat azt mutatja, hogy a foglalkoztatás 18 %-kal csökkent a megvizsgált időszak során. A foglalkoztatás csökkenése 2000/2001-ben a furfuraldehid gyártásának megszüntetését tükrözi az egyik gyártóüzemben.

| (46) | A termelékenység 4 %-kal nőtt a megvizsgált időszakban, ahogyan azt az alábbi táblázat mutatja:
  15. táblázat
  Termelékenység | 2000 | 2001 | 2002 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 126 | 104 | 104 |
| Tendencia, év/év | | 25,6 | – 17,4 | 0,5 |

(46)

A termelékenység 4 %-kal nőtt a megvizsgált időszakban, ahogyan azt az alábbi táblázat mutatja:

15. táblázat

Termelékenység

2000

2001

2002

VI

Index

100

126

104

104

Tendencia, év/év

25,6

– 17,4

0,5

| (47) | A megvizsgált időszak folyamán a közösségi iparág foglalkoztatottainak átlagbérei 6 %-kal nőttek, vagyis kevésbé, mint az átlagos inflációs ráta a Közösségben.
  16. táblázat
  Bérek | 2000 | 2001 | 2002 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index | 100 | 99 | 97 | 106 |
| Tendencia, év/év | | – 0,8 | – 1,9 | 8,7 |

(47)

A megvizsgált időszak folyamán a közösségi iparág foglalkoztatottainak átlagbérei 6 %-kal nőttek, vagyis kevésbé, mint az átlagos inflációs ráta a Közösségben.

16. táblázat

Bérek

2000

2001

2002

VI

Index

100

99

97

106

Tendencia, év/év

– 0,8

– 1,9

8,7

k)   A dömpingkülönbözet nagyságrendje és a korábbi dömping vagy szubvencionálás hatásai

| (48) | Mivel a dömping a korábbi vizsgálatokban megállapított szintekhez hasonló, ha ugyan nem magasabb szinten folytatódott (lásd: (1) preambulumbekezdés), a tényleges dömpingkülönbözet által a közösségi iparág helyzetére gyakorolt hatás nagyságrendjét nem lehetett az ezekben a vizsgálatokban megállapítottól különbözőnek tekinteni. |
| --- | --- |

(48)

Mivel a dömping a korábbi vizsgálatokban megállapított szintekhez hasonló, ha ugyan nem magasabb szinten folytatódott (lásd: (1) preambulumbekezdés), a tényleges dömpingkülönbözet által a közösségi iparág helyzetére gyakorolt hatás nagyságrendjét nem lehetett az ezekben a vizsgálatokban megállapítottól különbözőnek tekinteni.

l)   Növekedés

| (49) | Míg a közösségi felhasználás 7 %-kal nőtt a megvizsgált időszakban, a közösségi iparág gyártása, értékesítési volumene és piaci részaránya csökkent ugyanebben az időszakban. Ugyanakkor a KNK-ból a behozatal volumene és piaci részaránya számottevően nőtt. Ez azt jelentette, hogy a közösségi iparág nem részesült teljes mértékben a piac növekedéséből a megvizsgált időszak során. |
| --- | --- |

(49)

Míg a közösségi felhasználás 7 %-kal nőtt a megvizsgált időszakban, a közösségi iparág gyártása, értékesítési volumene és piaci részaránya csökkent ugyanebben az időszakban. Ugyanakkor a KNK-ból a behozatal volumene és piaci részaránya számottevően nőtt. Ez azt jelentette, hogy a közösségi iparág nem részesült teljes mértékben a piac növekedéséből a megvizsgált időszak során.

4.   Más tényezők hatása

a)   A nyersanyagok árai

| (50) | A kérelmező által használt nyersanyagok árában bekövetkezett számottevő növekedés 2001-ben és 2002-ben természetesen negatív hatást gyakorolt jövedelmezőségére ezekben az években. A helyzet azonban megváltozott a VI során, amikor a nyersanyagárak estek. Ezért annak ellenére, hogy a nyersanyagárak ingadozásai hozzájárulhattak a közösségi iparág bizonytalan helyzetéhez a megvizsgált időszak folyamán, ezek nem voltak olyan jelentősek, hogy bármiféle károkozást okozhattak volna a VI folyamán. |
| --- | --- |

(50)

A kérelmező által használt nyersanyagok árában bekövetkezett számottevő növekedés 2001-ben és 2002-ben természetesen negatív hatást gyakorolt jövedelmezőségére ezekben az években. A helyzet azonban megváltozott a VI során, amikor a nyersanyagárak estek. Ezért annak ellenére, hogy a nyersanyagárak ingadozásai hozzájárulhattak a közösségi iparág bizonytalan helyzetéhez a megvizsgált időszak folyamán, ezek nem voltak olyan jelentősek, hogy bármiféle károkozást okozhattak volna a VI folyamán.

b)   A Közösség exporttevékenysége

| (51) | Az Eurostat adatai szerint a teljes kivitel a Közösségből a megvizsgált időszak folyamán jelentéktelen volt, vagyis csak egy-két tonna évente. Ezért a közösségi iparág exporttevékenysége nem járulhatott hozzá semmiféle károkozáshoz a megvizsgált időszak folyamán. |
| --- | --- |

(51)

Az Eurostat adatai szerint a teljes kivitel a Közösségből a megvizsgált időszak folyamán jelentéktelen volt, vagyis csak egy-két tonna évente. Ezért a közösségi iparág exporttevékenysége nem járulhatott hozzá semmiféle károkozáshoz a megvizsgált időszak folyamán.

c)   Behozatali volumenek és árak más harmadik országokból

| (52) | Az Eurostat szerint a furfuraldehid importvolumenei a Közösségbe a KNK-tól különböző harmadik országokból, átlagáraikkal együtt, a következőképpen alakultak:
  17. táblázat
  Behozatal a Közösségbe más harmadik országokból (volumen)









  (Tonna) |
| --- | --- |
| | 2000 | 2001 | 2002 | VI |
| Thaiföld | 167 | 551 | 1 481 | 888 |
| Szlovénia | 1 227 | 1 290 | 1 204 | 1 410 |
| Dél-Afrika | 4 183 | 7 852 | 2 601 | 3 706 |
| Dominikai Köztársaság | 24 017 | 25 509 | 25 157 | 25 213 |
| Összesen | 29 594 | 35 202 | 30 443 | 31 217 |

(52)

Az Eurostat szerint a furfuraldehid importvolumenei a Közösségbe a KNK-tól különböző harmadik országokból, átlagáraikkal együtt, a következőképpen alakultak:

17. táblázat

Behozatal a Közösségbe más harmadik országokból (volumen)

(Tonna)

2000

2001

2002

VI

Thaiföld

167

551

1 481

888

Szlovénia

1 227

1 290

1 204

1 410

Dél-Afrika

4 183

7 852

2 601

3 706

Dominikai Köztársaság

24 017

25 509

25 157

25 213

Összesen

29 594

35 202

30 443

31 217

18. táblázat

Behozatal a Közösségbe más harmadik országokból (átlagár)

| (Euró/tonna) |
| --- |
| | 2000 | 2001 | 2002 | VI |
| Thaiföld | 2 150 | 1 849 | 5 271 | 635 |
| Szlovénia | 694 | 618 | 647 | 635 |
| Dél-Afrika | 1 158 | 1 558 | 543 | 832 |
| Dominikai Köztársaság | 543 | 1 235 | 541 | 452 |
| Átlag | 645 | 1 294 | 775 | 510 |

(Euró/tonna)

2000

2001

2002

VI

Thaiföld

2 150

1 849

5 271

635

Szlovénia

694

618

647

635

Dél-Afrika

1 158

1 558

543

832

Dominikai Köztársaság

543

1 235

541

452

Átlag

645

1 294

775

510

| (53) | A furfuraldehid importvolumenei a KNK-tól különböző harmadik országokból viszonylag stabilak maradtak a megvizsgált időszak folyamán, kivéve 2001-et, amikor a behozatal, különösen Dél-Afrikából és a Dominikai Köztársaságból megnőtt, a furfuraldehidnek a furfurilalkohol gyártásában való megnövekedett felhasználása miatt. Meg kell jegyezni, hogy – mint az eredeti vizsgálatban – a Dominikai Köztársaságból a behozatalt teljes mértékben egy anyavállalatnak európai leányvállalata számára történő szállításai jelentik, a furfurilalkohol gyártásához. Ily módon az ezekben az ügyletekben használt árak transzferárak, kapcsolat vállalatok között, és esetleg nem tükrözik a valós piaci árakat. Megjegyezzük, hogy a furfuraldehid a Dominikai Köztársaságból nem áll rendelkezésre a szabad közösségi piacon. Ezért nem merültek fel olyan jelzések, hogy ez a behozatal hozzájárult volna a közösségi iparág bizonytalan helyzetéhez. A Dél-Afrikából, a második legnagyobb exportáló országból jövő behozatal a megvizsgált időszakban 11 %-kal csökkent. A VI során az összes harmadik ország importárai, a Dominikai Köztársaság kivételével, jelentősen magasabbak voltak, mint a KNK-ból belső feldolgozásra érkező import árai. Ezért a következtetés az, hogy bár az egyéb behozatal hozzájárulhatott a közösségi iparág bizonytalan helyzetéhez, annak volumenei és árai olyanok, hogy hatásuk nem tekinthető jelentősnek. |
| --- | --- |

(53)

A furfuraldehid importvolumenei a KNK-tól különböző harmadik országokból viszonylag stabilak maradtak a megvizsgált időszak folyamán, kivéve 2001-et, amikor a behozatal, különösen Dél-Afrikából és a Dominikai Köztársaságból megnőtt, a furfuraldehidnek a furfurilalkohol gyártásában való megnövekedett felhasználása miatt. Meg kell jegyezni, hogy – mint az eredeti vizsgálatban – a Dominikai Köztársaságból a behozatalt teljes mértékben egy anyavállalatnak európai leányvállalata számára történő szállításai jelentik, a furfurilalkohol gyártásához. Ily módon az ezekben az ügyletekben használt árak transzferárak, kapcsolat vállalatok között, és esetleg nem tükrözik a valós piaci árakat. Megjegyezzük, hogy a furfuraldehid a Dominikai Köztársaságból nem áll rendelkezésre a szabad közösségi piacon. Ezért nem merültek fel olyan jelzések, hogy ez a behozatal hozzájárult volna a közösségi iparág bizonytalan helyzetéhez. A Dél-Afrikából, a második legnagyobb exportáló országból jövő behozatal a megvizsgált időszakban 11 %-kal csökkent. A VI során az összes harmadik ország importárai, a Dominikai Köztársaság kivételével, jelentősen magasabbak voltak, mint a KNK-ból belső feldolgozásra érkező import árai. Ezért a következtetés az, hogy bár az egyéb behozatal hozzájárulhatott a közösségi iparág bizonytalan helyzetéhez, annak volumenei és árai olyanok, hogy hatásuk nem tekinthető jelentősnek.

5.   Következtetés a közösségi iparág helyzetéről

| (54) | A dömpingellenes intézkedések kivetését követően a közösségi iparág helyzete stabilizálódott, de továbbra is sérülékeny. A gyártás, a gyártási kapacitás és az értékesítés csökkent, ugyanúgy, ahogyan a közösségi iparág értékesítési árai és piaci részaránya. A beruházások, a beruházások megtérülése és a foglalkoztatás szintén csökkent, miközben a készletek nőttek, különösen 2001 és 2002 között, a lecsökkent értékesítésnek és piaci részaránynak megfelelően. A jövedelmezőség és a cash flow javult a megvizsgált időszak átlagában, de romlott 2001 óta. A károkozás mutatói ezért nem teszik lehetővé annak a következtetésnek a levonását, hogy nyilvánvalóan károkozás történik. Ezenkívül hangsúlyozni kell, hogy a két közösségi gyártó helyzete jelentősen különbözik, mivel a kérelmező sokkal bizonytalanabb helyzetben van, mint a másik, támogató közösségi gyártó. Az előbbi gyártó számára okozhattak bizonyos károkat a nyersanyagárak. Ilyen körülmények között, és különös tekintettel arra, hogy a KNK-ból a behozatal csak a belső feldolgozásra történt, a dömpingelt behozatal által történő károkozás folytatódásának helyzete nem volt megállapítható. Ezért megvizsgálásra került, hogy a károkozás megismétlődne-e, ha az intézkedések megszűnnének. |
| --- | --- |

(54)

A dömpingellenes intézkedések kivetését követően a közösségi iparág helyzete stabilizálódott, de továbbra is sérülékeny. A gyártás, a gyártási kapacitás és az értékesítés csökkent, ugyanúgy, ahogyan a közösségi iparág értékesítési árai és piaci részaránya. A beruházások, a beruházások megtérülése és a foglalkoztatás szintén csökkent, miközben a készletek nőttek, különösen 2001 és 2002 között, a lecsökkent értékesítésnek és piaci részaránynak megfelelően. A jövedelmezőség és a cash flow javult a megvizsgált időszak átlagában, de romlott 2001 óta. A károkozás mutatói ezért nem teszik lehetővé annak a következtetésnek a levonását, hogy nyilvánvalóan károkozás történik. Ezenkívül hangsúlyozni kell, hogy a két közösségi gyártó helyzete jelentősen különbözik, mivel a kérelmező sokkal bizonytalanabb helyzetben van, mint a másik, támogató közösségi gyártó. Az előbbi gyártó számára okozhattak bizonyos károkat a nyersanyagárak. Ilyen körülmények között, és különös tekintettel arra, hogy a KNK-ból a behozatal csak a belső feldolgozásra történt, a dömpingelt behozatal által történő károkozás folytatódásának helyzete nem volt megállapítható. Ezért megvizsgálásra került, hogy a károkozás megismétlődne-e, ha az intézkedések megszűnnének.

F.   A KÁROKOZÁS MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (55) | Emlékeztetünk arra, hogy a (29) és a (30) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, hogy az intézkedések lejárta valószínűleg a dömpingelt export jelentős növekedéséhez vezetne a KNK-ból a Közösségbe. |
| --- | --- |

(55)

Emlékeztetünk arra, hogy a (29) és a (30) preambulumbekezdésben megállapítást nyert, hogy az intézkedések lejárta valószínűleg a dömpingelt export jelentős növekedéséhez vezetne a KNK-ból a Közösségbe.

| (56) | Valóban, a dömpingelt behozatal volumene belső feldolgozásra jelentősen megnőtt a megvizsgált időszakban. Ahogyan az a fentiekben kiemelésre került, valószínű, hogy dömpingellenes intézkedések alkalmazása nélkül további megnövekedett volumeneket szállítanának a közösségi piacra, nagyon alacsony árakon, jelentősen alákínálva a közösségi iparág árainak. Jelenleg az árkülönbözet az importált kínai termék és a közösségi iparág által gyártott között több mint 40 %. |
| --- | --- |

(56)

Valóban, a dömpingelt behozatal volumene belső feldolgozásra jelentősen megnőtt a megvizsgált időszakban. Ahogyan az a fentiekben kiemelésre került, valószínű, hogy dömpingellenes intézkedések alkalmazása nélkül további megnövekedett volumeneket szállítanának a közösségi piacra, nagyon alacsony árakon, jelentősen alákínálva a közösségi iparág árainak. Jelenleg az árkülönbözet az importált kínai termék és a közösségi iparág által gyártott között több mint 40 %.

| (57) | Ahogyan a (26) preambulumbekezdés vázolja, a becslések szerint az üres kapacitás a KNK-ban elegendő arra, hogy a furfuraldehid teljes közösségi keresletét ellássák. Ha a jelenlegi intézkedések lejáratát megengednék, valós a veszélye annak, hogy a kihasználatlan gyártási kapacitást a KNK-ban arra használnák fel, hogy elárasszák a közösségi piacot furfuraldehiddel. Úgy tűnik, hogy nem áll rendelkezésre más olyan piac, amely fel tudná szívni a kínai kapacitást. |
| --- | --- |

(57)

Ahogyan a (26) preambulumbekezdés vázolja, a becslések szerint az üres kapacitás a KNK-ban elegendő arra, hogy a furfuraldehid teljes közösségi keresletét ellássák. Ha a jelenlegi intézkedések lejáratát megengednék, valós a veszélye annak, hogy a kihasználatlan gyártási kapacitást a KNK-ban arra használnák fel, hogy elárasszák a közösségi piacot furfuraldehiddel. Úgy tűnik, hogy nem áll rendelkezésre más olyan piac, amely fel tudná szívni a kínai kapacitást.

| (58) | Az ilyen kiegészítő, alacsony árazású behozatalnak a közösségi iparág helyzetére gyakorolt hatásának megvizsgálásakor meg kell jegyezni, hogy a dömpingelt behozatal nagy mennyiségének hirtelen megérkezése azonnali súlyos árleszorítást eredményezne a közösségi piacon, mivel a közösségi iparág valószínűleg először megpróbálná fenntartani piaci részarányát és gyártását. Ez azután aláásná a közösségi iparág jövedelmezőségét, és veszteségek kockázatával járna. Világos, hogy ebben a forgatókönyvben a közösségi gyártók lényeges kárt szenvednének el, amelyet a dömpingelt behozatal okoz, vagy akár azt is kockáztatnák, hogy túlélik-e ezt a helyzetet. |
| --- | --- |

(58)

Az ilyen kiegészítő, alacsony árazású behozatalnak a közösségi iparág helyzetére gyakorolt hatásának megvizsgálásakor meg kell jegyezni, hogy a dömpingelt behozatal nagy mennyiségének hirtelen megérkezése azonnali súlyos árleszorítást eredményezne a közösségi piacon, mivel a közösségi iparág valószínűleg először megpróbálná fenntartani piaci részarányát és gyártását. Ez azután aláásná a közösségi iparág jövedelmezőségét, és veszteségek kockázatával járna. Világos, hogy ebben a forgatókönyvben a közösségi gyártók lényeges kárt szenvednének el, amelyet a dömpingelt behozatal okoz, vagy akár azt is kockáztatnák, hogy túlélik-e ezt a helyzetet.

| (59) | A fentiek alapján a következtetés az, hogy az intézkedések visszavonása minden valószínűség szerint a KNK-ból jövő dömpingelt behozatalból következő kár megismétlődéséhez vezetne. |
| --- | --- |

(59)

A fentiek alapján a következtetés az, hogy az intézkedések visszavonása minden valószínűség szerint a KNK-ból jövő dömpingelt behozatalból következő kár megismétlődéséhez vezetne.

G.   KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

1.   Előzetes megjegyzés

| (60) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban megvizsgálásra került, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések meghosszabbítása ellentétben állna-e a Közösség egészének érdekeivel. A közösségi érdek meghatározása a különféle érintett érdekek felmérésén alapult, vagyis a közösségi iparágén, az importőrökén/kereskedőkén, valamint a vizsgált termék felhasználóién és szállítóién. |
| --- | --- |

(60)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban megvizsgálásra került, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések meghosszabbítása ellentétben állna-e a Közösség egészének érdekeivel. A közösségi érdek meghatározása a különféle érintett érdekek felmérésén alapult, vagyis a közösségi iparágén, az importőrökén/kereskedőkén, valamint a vizsgált termék felhasználóién és szállítóién.

| (61) | Emlékeznünk kell arra, hogy az előző vizsgálatokban az intézkedések elfogadásáról megállapítást nyert, hogy az nem ellentétes a Közösség érdekével. Továbbá a jelenlegi vizsgálat egy lejárati felülvizsgálat, ily módon egy olyan helyzetet elemez, amikor dömpingellenes intézkedések vannak érvényben. |
| --- | --- |

(61)

Emlékeznünk kell arra, hogy az előző vizsgálatokban az intézkedések elfogadásáról megállapítást nyert, hogy az nem ellentétes a Közösség érdekével. Továbbá a jelenlegi vizsgálat egy lejárati felülvizsgálat, ily módon egy olyan helyzetet elemez, amikor dömpingellenes intézkedések vannak érvényben.

| (62) | Ezen az alapon megvizsgálásra került, hogy annak a következtetésnek az ellenére, miszerint van valószínűsége a dömping folytatódásának és a károkozás megismétlődésének, vannak-e kényszerítő okok, amelyek ahhoz a következtetéshez vezetnének, hogy nem közösségi érdek az intézkedéseket fenntartani ebben az adott esetben. |
| --- | --- |

(62)

Ezen az alapon megvizsgálásra került, hogy annak a következtetésnek az ellenére, miszerint van valószínűsége a dömping folytatódásának és a károkozás megismétlődésének, vannak-e kényszerítő okok, amelyek ahhoz a következtetéshez vezetnének, hogy nem közösségi érdek az intézkedéseket fenntartani ebben az adott esetben.

2.   A közösségi iparág érdeke

| (63) | A közösségi iparág életképes iparágnak bizonyult, amely képes arra, hogy alkalmazkodjon a piaci feltételekhez. Ezt különösen helyzetének pozitív alakulása és stabilizálódása erősítette meg, egy olyan időpontban, amikor a tényleges verseny visszaállt, miután a KNK-ból származó behozatalra dömpingellenes intézkedéseket vetettek ki. A közösségi iparágnak így képesnek kell lennie arra, hogy értékesítési árain keresztül a nyersanyagok áraiban mutatkozó növekedést érvényesítse. Levonható azonban az a következtetés, hogy a dömpingellenes intézkedések folytatódása nélkül helyzete minden valószínűség szerint súlyosan romlani fog, még a további üzembezárások távoli lehetősége is felmerül. |
| --- | --- |

(63)

A közösségi iparág életképes iparágnak bizonyult, amely képes arra, hogy alkalmazkodjon a piaci feltételekhez. Ezt különösen helyzetének pozitív alakulása és stabilizálódása erősítette meg, egy olyan időpontban, amikor a tényleges verseny visszaállt, miután a KNK-ból származó behozatalra dömpingellenes intézkedéseket vetettek ki. A közösségi iparágnak így képesnek kell lennie arra, hogy értékesítési árain keresztül a nyersanyagok áraiban mutatkozó növekedést érvényesítse. Levonható azonban az a következtetés, hogy a dömpingellenes intézkedések folytatódása nélkül helyzete minden valószínűség szerint súlyosan romlani fog, még a további üzembezárások távoli lehetősége is felmerül.

3.   Nem kapcsolt importőrök/kereskedők érdeke

| (64) | A Bizottság hét nem kapcsolt importőrnek/kereskedőnek küldött ki kérdőíveket. Csak egy importőr/kereskedő tanúsított együttműködést a vizsgálatban. Kérdőíves válaszában az importőr/kereskedő elmagyarázta, hogy az intézkedések megszüntetése növelné a szállítók számára a választékot, mivel akkor kínai furfuraldehidet is értékesíthetne a közösségi piacon. A dömpingellenes intézkedéseknek nem a behozatal megakadályozása a céljuk a KNK-ból, hanem annak biztosítása, hogy az ne károsan dömpingelt árakon történjen. Emellett sok más ellátási forrás áll rendelkezésre a piacon. Továbbá meg kell jegyezni, hogy az intézkedések folytatása nem járna komoly hatással ennek a kérdéses importőrnek/kereskedőnek az üzleti tevékenységére, és hogy az utóbbi a megvizsgált időszak folyamán minden évben nyereséges volt. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság hét nem kapcsolt importőrnek/kereskedőnek küldött ki kérdőíveket. Csak egy importőr/kereskedő tanúsított együttműködést a vizsgálatban. Kérdőíves válaszában az importőr/kereskedő elmagyarázta, hogy az intézkedések megszüntetése növelné a szállítók számára a választékot, mivel akkor kínai furfuraldehidet is értékesíthetne a közösségi piacon. A dömpingellenes intézkedéseknek nem a behozatal megakadályozása a céljuk a KNK-ból, hanem annak biztosítása, hogy az ne károsan dömpingelt árakon történjen. Emellett sok más ellátási forrás áll rendelkezésre a piacon. Továbbá meg kell jegyezni, hogy az intézkedések folytatása nem járna komoly hatással ennek a kérdéses importőrnek/kereskedőnek az üzleti tevékenységére, és hogy az utóbbi a megvizsgált időszak folyamán minden évben nyereséges volt.

| (65) | Figyelembe véve a közösségi importőrök és kereskedők alacsony együttműködési arányát, illetve az együttműködő importőrtől/kereskedőtől kapott megjegyzéseket, a következtetés az, hogy a hatályban lévő intézkedések nem gyakorolnak szükségtelen hatást az importőrökre és/vagy kereskedőkre, és ezért az intézkedések folytatódása ugyanazzal az eredménnyel járna. |
| --- | --- |

(65)

Figyelembe véve a közösségi importőrök és kereskedők alacsony együttműködési arányát, illetve az együttműködő importőrtől/kereskedőtől kapott megjegyzéseket, a következtetés az, hogy a hatályban lévő intézkedések nem gyakorolnak szükségtelen hatást az importőrökre és/vagy kereskedőkre, és ezért az intézkedések folytatódása ugyanazzal az eredménnyel járna.

4.   A felhasználók érdeke

| (66) | A Bizottság kérdőíveket küldött ki a furfuraldehid 16 ipari felhasználójának. Csak egy felhasználó tanúsított együttműködést a vizsgálatban. A kérdőívre adott válaszában a vállalat kifejtette, hogy a vállalat által a furfurilalkohol gyártására használt furfuraldehid többségét a Dominikai Köztársaságban lévő anyavállalata szállítja. Csak ennek az ellátásnak az elégtelensége kényszerítené rá a vállalatot, hogy más szállítók után nézzen. A vállalat szerint a meglévő közösségi gyártók lennének az elsők, akikhez az ellátás esetleges elégtelensége esetén fordulna. |
| --- | --- |

(66)

A Bizottság kérdőíveket küldött ki a furfuraldehid 16 ipari felhasználójának. Csak egy felhasználó tanúsított együttműködést a vizsgálatban. A kérdőívre adott válaszában a vállalat kifejtette, hogy a vállalat által a furfurilalkohol gyártására használt furfuraldehid többségét a Dominikai Köztársaságban lévő anyavállalata szállítja. Csak ennek az ellátásnak az elégtelensége kényszerítené rá a vállalatot, hogy más szállítók után nézzen. A vállalat szerint a meglévő közösségi gyártók lennének az elsők, akikhez az ellátás esetleges elégtelensége esetén fordulna.

| (67) | A kérdőívre adott válaszok alacsony arányára és az egyetlen együttműködő felhasználó megjegyzéseire is figyelemmel a következtetés az, hogy az intézkedések folytatódása nem járna jelentős hatással a felhasználókra. |
| --- | --- |

(67)

A kérdőívre adott válaszok alacsony arányára és az egyetlen együttműködő felhasználó megjegyzéseire is figyelemmel a következtetés az, hogy az intézkedések folytatódása nem járna jelentős hatással a felhasználókra.

5.   Versenyszempontok

| (68) | Meg kell jegyezni, hogy a két közösségi gyártó mellett a Thaiföldről, Szlovéniából (amely akkor nem volt tagja az Európai Közösségnek), Dél-Afrikából és a Dominikai Köztársaságból származó behozatal versenyez a Közösség piacán. Amennyiben a jelenlegi intézkedéseket megszüntetnék, ez valószínűleg nem javítaná a versenyhelyzetet a közösségi piacon. Ezzel ellentétben, ez azzal a kockázattal járna, hogy közösségi gyártók tűnnének el – legalábbis részben – a piacról, mivel nagy nehézségeket okozna számukra, hogy a kínai furfuraldehid jelenlegi árszintjén működjenek. Más szállítók számára valószínűleg ugyanolyan nehéznek bizonyulna az, hogy a kínai termékkel versenyezzenek. Következésképpen nincs olyan jelzés, hogy az intézkedések folytatódása negatív hatással járna a közösségi piac versenyhelyzetére. |
| --- | --- |

(68)

Meg kell jegyezni, hogy a két közösségi gyártó mellett a Thaiföldről, Szlovéniából (amely akkor nem volt tagja az Európai Közösségnek), Dél-Afrikából és a Dominikai Köztársaságból származó behozatal versenyez a Közösség piacán. Amennyiben a jelenlegi intézkedéseket megszüntetnék, ez valószínűleg nem javítaná a versenyhelyzetet a közösségi piacon. Ezzel ellentétben, ez azzal a kockázattal járna, hogy közösségi gyártók tűnnének el – legalábbis részben – a piacról, mivel nagy nehézségeket okozna számukra, hogy a kínai furfuraldehid jelenlegi árszintjén működjenek. Más szállítók számára valószínűleg ugyanolyan nehéznek bizonyulna az, hogy a kínai termékkel versenyezzenek. Következésképpen nincs olyan jelzés, hogy az intézkedések folytatódása negatív hatással járna a közösségi piac versenyhelyzetére.

6.   Következtetés a közösségi érdekről

| (69) | A fentiekre való tekintettel a következtetés az, hogy a közösségi érdek alapján nincsenek kényszerítő okok a dömpingellenes intézkedések meghosszabbításával szemben. |
| --- | --- |

(69)

A fentiekre való tekintettel a következtetés az, hogy a közösségi érdek alapján nincsenek kényszerítő okok a dömpingellenes intézkedések meghosszabbításával szemben.

H.   ZÁRÓRENDELKEZÉS

| (70) | Minden fél tájékoztatást kapott a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján az a szándék jött létre, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartását kell javasolni a KNK-ból származó furfuraldehid behozatalát illetően. Nem érkeztek be olyan megjegyzések a véleménynyilvánításra adott időszakon belül, amelyek ezeket a következtetéseket módosították volna. |
| --- | --- |

(70)

Minden fél tájékoztatást kapott a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján az a szándék jött létre, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartását kell javasolni a KNK-ból származó furfuraldehid behozatalát illetően. Nem érkeztek be olyan megjegyzések a véleménynyilvánításra adott időszakon belül, amelyek ezeket a következtetéseket módosították volna.

| (71) | A fentiekből az következik, hogy a jelenleg hatályban lévő dömpingellenes intézkedések a KNK-ból származó furfuraldehid behozatalát illetően – vagyis a 352 EUR/tonna különvám – fenntartandóak, |
| --- | --- |

(71)

A fentiekből az következik, hogy a jelenleg hatályban lévő dömpingellenes intézkedések a KNK-ból származó furfuraldehid behozatalát illetően – vagyis a 352 EUR/tonna különvám – fenntartandóak,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Végleges dömpingellenes vám megállapítására kerül sor a 2932 12 00 KN-kód alá tartozó, a Kínai Népköztársaságból származó 2-furaldehid behozatalára (amely furfuraldehidként vagy furfurolként is ismert).

(2)   Az alkalmazandó vám összege 352 EUR tonnánként.

(3)   Azokban az esetekben, amikor az áruk megsérültek, mielőtt szabad forgalomba bocsátják őket, és ezért a ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár arányosításra kerül a vámérték meghatározásához, a 2454/93/EGK bizottsági rendelet (6) 145. cikkének megfelelően, a dömpingellenes vám összege, amelyet a fenti (2) bekezdés alapján kell kiszámítani, olyan százalékban csökkentendő, amely megfelel a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árral való arányosításnak.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában, a vámokkal kapcsolatos jelenlegi rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2005. április 25-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. ASSELBORN

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 15., 1995.1.21., 11. o.

2

(3)  HL L 328., 1999.12.22., 1. o.

3

(4)  HL C 72., 2003.3.26., 2. o.

4

(5)  HL C 308., 2003.12.18., 2. o.

5

(6)  HL L 253., 1993.10.11., 1. o. A legutóbb a 2286/2003/EK rendelettel (HL L 343., 2003.12.31., 1. o.) módosított rendelet.

6

---

| 28.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 107/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 107/11

---

A BIZOTTSÁG 640/2005/EK RENDELETE

(2005. április 27.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgálóbehozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. április 28-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. április 27-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb az 1947/2002/EK rendelettel (HL L 299., 2002.11.1., 17. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2005. április 27-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | 052 | 141,5 |
| 204 | 98,7 |
| 212 | 129,8 |
| 624 | 168,0 |
| 999 | 134,5 |
| 0707 00 05 | 052 | 146,6 |
| 204 | 58,8 |
| 999 | 102,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 94,6 |
| 204 | 44,2 |
| 999 | 69,4 |
| 0805 10 20 | 052 | 49,7 |
| 204 | 51,3 |
| 212 | 56,1 |
| 220 | 48,3 |
| 388 | 62,0 |
| 400 | 51,2 |
| 624 | 71,9 |
| 999 | 55,8 |
| 0805 50 10 | 052 | 43,5 |
| 220 | 65,0 |
| 388 | 67,8 |
| 400 | 59,9 |
| 528 | 61,5 |
| 624 | 65,4 |
| 999 | 60,5 |
| 0808 10 80 | 388 | 88,0 |
| 400 | 91,6 |
| 404 | 94,3 |
| 508 | 69,6 |
| 512 | 69,9 |
| 524 | 70,0 |
| 528 | 68,3 |
| 720 | 69,8 |
| 804 | 106,8 |
| 999 | 80,9 |
| 0808 20 50 | 388 | 91,0 |
| 512 | 73,9 |
| 528 | 62,2 |
| 720 | 72,2 |
| 999 | 74,8 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

052

141,5

204

98,7

212

129,8

624

168,0

999

134,5

0707 00 05

052

146,6

204

58,8

999

102,7

0709 90 70

052

94,6

204

44,2

999

69,4

0805 10 20

052

49,7

204

51,3

212

56,1

220

48,3

388

62,0

400

51,2

624

71,9

999

55,8

0805 50 10

052

43,5

220

65,0

388

67,8

400

59,9

528

61,5

624

65,4

999

60,5

0808 10 80

388

88,0

400

91,6

404

94,3

508

69,6

512

69,9

524

70,0

528

68,3

720

69,8

804

106,8

999

80,9

0808 20 50

388

91,0

512

73,9

528

62,2

720

72,2

999

74,8

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 2081/2003/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 28.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 107/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 107/13

---

A BIZOTTSÁG 641/2005/EK RENDELETE

(2005. április 27.)

a kukorica harmadik országokból Spanyolországba történő importjára adható behozatali vámkedvezményre vonatkozó pályázat meghirdetéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Közösségnek az Uruguayi Forduló (2) többoldalú tárgyalásaiból eredő nemzetközi kötelezettségeire tekintettel szükséges megteremteni a feltételeket bizonyos mennyiségű kukorica Spanyolországba történő behozatalához. |
| --- | --- |

(1)

A Közösségnek az Uruguayi Forduló (2) többoldalú tárgyalásaiból eredő nemzetközi kötelezettségeire tekintettel szükséges megteremteni a feltételeket bizonyos mennyiségű kukorica Spanyolországba történő behozatalához.

| (2) | A Spanyolországba történő kukorica- és cirokimport és a Portugáliába történő kukoricaimport vámkontingenseinek alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1995. július 26-i 1839/95/EK bizottsági rendelet (3) meghatározta a pályázati eljárás lebonyolításához szükséges sajátos szabályokat. |
| --- | --- |

(2)

A Spanyolországba történő kukorica- és cirokimport és a Portugáliába történő kukoricaimport vámkontingenseinek alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1995. július 26-i 1839/95/EK bizottsági rendelet (3) meghatározta a pályázati eljárás lebonyolításához szükséges sajátos szabályokat.

| (3) | Tekintettel a spanyol piac jelenlegi szükségleteire, szükségesnek mutatkozik pályázatot hirdetni a kukorica behozatali vámkedvezményére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

Tekintettel a spanyol piac jelenlegi szükségleteire, szükségesnek mutatkozik pályázatot hirdetni a kukorica behozatali vámkedvezményére vonatkozóan.

| (4) | A jelen rendeletben foglalt rendelkezések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság álláspontjával, |
| --- | --- |

(4)

A jelen rendeletben foglalt rendelkezések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság álláspontjával,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Pályázat meghirdetésére kerül sor a Spanyolországba importált kukoricára vonatkozó, az 1784/2003/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében szabályozott behozatali vámkedvezmény tekintetében.

(2)   Az 1839/95/EK rendelet rendelkezései alkalmazandók, amennyiben e rendelet eltérő rendelkezést nem tartalmaz.

2. cikk

A pályázati eljárás 2005. június 23-ig nyitott. Ezen időtartam alatt heti rendszerességű pályázati felhívások kerülnek közzétételre, amelyek tekintetében a mennyiségeket és az ajánlattételi határidőt az adott pályázati felhívást tartalmazó hirdetmény határozza meg.

3. cikk

A jelen pályázati eljárás keretében kiadott behozatali engedélyek a kibocsátásuk napjától számított ötven napig érvényesek, az 1839/95/EK rendelet 10. cikkének (4) bekezdése értelmében.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. április 27-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o.

1

(2)  HL L 336., 1994.12.23., 22. o.

2

(3)  HL L 177., 1995.7.28., 4. o. A legutóbb a 777/2004/EK rendelettel (HL L 123., 2004.4.27., 50. o.) módosított rendelet.

3

---

| 28.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 107/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 107/14

---

A BIZOTTSÁG 642/2005/EK RENDELETE

(2005. április 27.)

egyes elsőbbségi anyagok importőrei, illetve gyártói számára a létező anyagok kockázatainak értékeléséről és ellenőrzéséről szóló 793/93/EGK tanácsi rendeletnek megfelelő vizsgálatvégzési és tájékoztatási kötelezettség előírásáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Gazdasági Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a létező anyagok kockázatainak értékeléséről és ellenőrzéséről szóló, 1993. március 23-i 793/93/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A tagállamok által a 793/93/EGK rendelet 10. cikke (1) bekezdésének megfelelően kinevezett előadók kiértékelték a gyártók és importőrök által egyes elsőbbségi anyagok vonatkozásában benyújtott információkat. Az érintett gyártókkal, illetve importőrökkel folytatott konzultáció után az előadók megállapították, hogy a kockázat értékeléséhez az elsőbbségi anyagok gyártóitól, illetve importőreitől további információkat, illetőleg további vizsgálatok elvégzését kell kérni. |
| --- | --- |

(1)

A tagállamok által a 793/93/EGK rendelet 10. cikke (1) bekezdésének megfelelően kinevezett előadók kiértékelték a gyártók és importőrök által egyes elsőbbségi anyagok vonatkozásában benyújtott információkat. Az érintett gyártókkal, illetve importőrökkel folytatott konzultáció után az előadók megállapították, hogy a kockázat értékeléséhez az elsőbbségi anyagok gyártóitól, illetve importőreitől további információkat, illetőleg további vizsgálatok elvégzését kell kérni.

| (2) | A kérdéses anyagok értékeléséhez szükséges információt nem lehet a korábbi gyártóktól, illetve importőröktől beszerezni. A gyártók és importőrök meggyőződtek arról, hogy az állatkísérleteket nem lehet más módszerekkel helyettesíteni, sem korlátozni. |
| --- | --- |

(2)

A kérdéses anyagok értékeléséhez szükséges információt nem lehet a korábbi gyártóktól, illetve importőröktől beszerezni. A gyártók és importőrök meggyőződtek arról, hogy az állatkísérleteket nem lehet más módszerekkel helyettesíteni, sem korlátozni.

| (3) | Ezért fel kell kérni az elsőbbségi anyagok gyártóit és importőreit, hogy további információkat nyújtsanak be, és további vizsgálatokat végezzenek az említett anyagokat illetően. Az előadók által a Bizottságnak benyújtott jegyzőkönyveket kell használni az említett vizsgálatok elvégzéséhez. |
| --- | --- |

(3)

Ezért fel kell kérni az elsőbbségi anyagok gyártóit és importőreit, hogy további információkat nyújtsanak be, és további vizsgálatokat végezzenek az említett anyagokat illetően. Az előadók által a Bizottságnak benyújtott jegyzőkönyveket kell használni az említett vizsgálatok elvégzéséhez.

| (4) | E rendelet rendelkezései összhangban vannak a 793/93/EGK rendelet 15. cikke értelmében létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

E rendelet rendelkezései összhangban vannak a 793/93/EGK rendelet 15. cikke értelmében létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A mellékletben felsorolt anyagok gyártói és importőrei, akik a 793/93/EGK rendelet 3., 4., 7. és 9. cikke szerinti követelményeknek megfelelően információkat nyújtottak be, megadják az ezen rendelet mellékletében megjelölt információkat, az ott leírt vizsgálatokat elvégzik, és az eredményeket átadják az érintett előadóknak.

A vizsgálatokat az előadók által meghatározott jegyzőkönyveknek megfelelően kell elvégezni.

Az eredményeket a mellékletben meghatározott határidőn belül kell átadni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. április 27-én.

a Bizottság részéről

Stavros DIMAS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 84., 1993.4.5., 1. o. Az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

| Ssz. | Einecs-szám | CAS-szám | Anyag neve | Előadó | Vizsgálat/tájékoztatási követelmények | A rendelet hatálybalépésétől számított határidő |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 201-245-8 | 80-05-7 | 4,4′-izopropilidén-difenol (1) | UK | Az endokrin rendszerre való hosszú távú hatás vizsgálata halakon, a spermafejlődésre való hatás kutatásával | 18 hónap |
| Hosszú távú toxicitási vizsgálat egy megfelelő édesvízi csigafajon | 18 hónap |
| Két generációs 4,4′-izopropilidén-difenolos vizsgálat egereken az OECD-416 szerint (bizonyos módosításokkal) | 39 hónap |
| 2 | 203-545-4 | 108-05-4 | Vinil-acetát (2) | D | További adatok a polimerizációs berendezések terveiről és információk a kibocsátott gázok tisztításának technikáiról a reprezentatív berendezéseknél | 6 hónap |
| 3 | 202-627-7 | 98-01-1 | 2-uraldehid (3) | NL | Hosszú távú toxicitási vizsgálat halakon | 6 hónap |
| Hosszú távú toxicitási vizsgálat daphnián | 6 hónap |
| 4 | 201-622-7 | 85-68-7 | Benzil-butil-ftalát (1) | N | Adatok az összes forrásból a Wupperbe történő kibocsátásról | 12 hónap |
| Növények gázosítási vizsgálata | 12 hónap |
| A szaporodásra és az endokrin rendszerre való hosszú távú hatás vizsgálata halakon | 12 hónap |
| A helyi levegő koncentrációit felügyelő vizsgálat a padlóburkolatot és a tömítőanyagokat gyártó telepek közelében | 12 hónap |
| 5 | 201-329-4 | 81-15-2 | 5-terc-butil-2,4,6-trinitro-m-xilol (1) | NL | Biológiai lebomlási szimulációs vizsgálat a felezési idő meghatározására tengeri környezetben | 18 hónap |
| 6 | 200-663-8 | 67-66-3 | Kloroform (3) | F | Információk a környezetterhelésről az előállítás és használt során | 6 hónap |
| Két hosszú távú toxicitási vizsgálat üledékben élő organizmusokon | 6 hónap |
| Toxicitási vizsgálat mikroorganizmusokon






  — | eleveniszapon végzett vizsgálat a termelőhelyeken |

Ssz.

Einecs-szám

CAS-szám

Anyag neve

Előadó

Vizsgálat/tájékoztatási követelmények

A rendelet hatálybalépésétől számított határidő

1

201-245-8

80-05-7

4,4′-izopropilidén-difenol (1)

UK

Az endokrin rendszerre való hosszú távú hatás vizsgálata halakon, a spermafejlődésre való hatás kutatásával

18 hónap

Hosszú távú toxicitási vizsgálat egy megfelelő édesvízi csigafajon

18 hónap

Két generációs 4,4′-izopropilidén-difenolos vizsgálat egereken az OECD-416 szerint (bizonyos módosításokkal)

39 hónap

2

203-545-4

108-05-4

Vinil-acetát (2)

D

További adatok a polimerizációs berendezések terveiről és információk a kibocsátott gázok tisztításának technikáiról a reprezentatív berendezéseknél

6 hónap

3

202-627-7

98-01-1

2-uraldehid (3)

NL

Hosszú távú toxicitási vizsgálat halakon

6 hónap

Hosszú távú toxicitási vizsgálat daphnián

6 hónap

4

201-622-7

85-68-7

Benzil-butil-ftalát (1)

N

Adatok az összes forrásból a Wupperbe történő kibocsátásról

12 hónap

Növények gázosítási vizsgálata

12 hónap

A szaporodásra és az endokrin rendszerre való hosszú távú hatás vizsgálata halakon

12 hónap

A helyi levegő koncentrációit felügyelő vizsgálat a padlóburkolatot és a tömítőanyagokat gyártó telepek közelében

12 hónap

5

201-329-4

81-15-2

5-terc-butil-2,4,6-trinitro-m-xilol (1)

NL

Biológiai lebomlási szimulációs vizsgálat a felezési idő meghatározására tengeri környezetben

18 hónap

6

200-663-8

67-66-3

Kloroform (3)

F

Információk a környezetterhelésről az előállítás és használt során

6 hónap

Két hosszú távú toxicitási vizsgálat üledékben élő organizmusokon

6 hónap

Toxicitási vizsgálat mikroorganizmusokon

—

eleveniszapon végzett vizsgálat a termelőhelyeken

| — | nitrifikációgátló vizsgálat |
| --- | --- |

—

nitrifikációgátló vizsgálat

| — | gátló hatás vizsgálata metántermelő baktériumokon |
| --- | --- |

—

gátló hatás vizsgálata metántermelő baktériumokon

6 hónap

7

202-974-4

101-77-9

4,4′-metilén-dianilin (2)

D

Hosszú távú toxicitási vizsgálat üledékben élő organizmusokon (Chironomus spec.)

6 hónap

Hosszú távú toxicitási vizsgálat üledékben élő organizmusokon (Hyalella azteca)

6 hónap

8

231-152-8

215-146-2

7440-43-9

1306-19-0

Kadmium (1)

Kadmium-oxid (1)

B

Ökotoxicitási vizsgálatok nagyon alacsony vízkeménységi fokok mellett

12 hónap

A SEM/AVS-eljárás alkalmazhatóságának érvényesítése (biológiai hozzáférhetőség üledékes környezetben)

12 hónap

9

231-668-3

7681-52-9

Nátrium-hipoklorit (3)

IT

A teljes kibocsátás értékelése

9 hónap

10

247-148-4

25637-99-4

Hexabróm-ciklododekán (3)

S

Érvényes felezési időt adó és a lebomlási termékek azonosítását lehetővé tevő biológiai lebomlási szimulációs vizsgálat

8 hónap

11

201-236-9

79-94-7

2,2′,6,6′-tetrabróm-4,4′-izopropilidén-difenol (4)

UK

Felhasználási formák magyarázata

9 hónap

Hosszú távú toxicitási vizsgálat üledékben élő Chironomus riparius-on

9 hónap

Hosszú távú toxicitási vizsgálat vízben élő Chironomus riparius-on

9 hónap

Toxicitási vizsgálat puhatestűeken

9 hónap

A biszfenol-A-vá történő lebomlás kutatása üledékben

9 hónap

12

287-476-5

85535-84-8

Alkánok, C10-13, klór (2)

UK

Információk a kibocsátások környezetterheléséről

3 hónap

Biológiai lebomlási szimulációs vizsgálat a felezési idő meghatározására tengeri környezetben

18 hónap

---

(1)  A 143/97/EK bizottsági rendelet mellékletében (HL L 25., 1997.1.28., 13. o.; 3. elsőbbségi lista) felsorolt anyag.

(2)  Az 1179/94/EK bizottsági rendelet mellékletében (HL L 131., 1994.5.26., 3. o.; 1. elsőbbségi lista) felsorolt anyag.

(3)  A 2268/95/EK bizottsági rendelet mellékletében (HL L 231., 1995.9.28., 18. o.; 2. elsőbbségi lista) felsorolt anyag.

(4)  A 2364/2000/EK bizottsági rendelet mellékletében (HL L 273., 2000.10.26., 5. o.; 4. elsőbbségi lista) felsorolt anyag.

---

| 28.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 107/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 107/17

---

A BIZOTTSÁG 643/2005/EK RENDELETE

(2005. április 27.)

az Európai Közösségek nem pénzügyi befektetett eszközeinek számviteli kezeléséről szóló, 2909/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 133. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Európai Közösségek nem pénzügyi befektetett eszközeinek számviteli kezeléséről szóló, 2909/2000/EK rendelet (2) az 1977. december 21-i költségvetési rendelet értelmében számviteli szabályokat és módszereket ír elő a nem pénzügyi befektetett eszközök vonatkozásában. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Közösségek nem pénzügyi befektetett eszközeinek számviteli kezeléséről szóló, 2909/2000/EK rendelet (2) az 1977. december 21-i költségvetési rendelet értelmében számviteli szabályokat és módszereket ír elő a nem pénzügyi befektetett eszközök vonatkozásában.

| (2) | Az 1977. december 21-i költségvetési rendeletet az 1605/2002/EK rendelettel helyettesítették. |
| --- | --- |

(2)

Az 1977. december 21-i költségvetési rendeletet az 1605/2002/EK rendelettel helyettesítették.

| (3) | Az új költségvetési rendelet VII. címének 133. cikke előírja, hogy a számviteli szabályokat és módszereket a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője fogadja el. |
| --- | --- |

(3)

Az új költségvetési rendelet VII. címének 133. cikke előírja, hogy a számviteli szabályokat és módszereket a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője fogadja el.

| (4) | Az 1605/2002/EK rendelet 181. cikke (2) bekezdésének 3. albekezdése előírja, hogy az említett rendelet VII. címének rendelkezései a 2005-ös költségvetési évre teljes mértékben hatályban lesznek. |
| --- | --- |

(4)

Az 1605/2002/EK rendelet 181. cikke (2) bekezdésének 3. albekezdése előírja, hogy az említett rendelet VII. címének rendelkezései a 2005-ös költségvetési évre teljes mértékben hatályban lesznek.

| (5) | A 2909/2000/EK rendeletet 2005. január 1-jével hatályon kívül kell helyezni, továbbra is érvényben marad azonban a 2005 előtti költségvetési évek könyvelési eljárásaira nézve, |
| --- | --- |

(5)

A 2909/2000/EK rendeletet 2005. január 1-jével hatályon kívül kell helyezni, továbbra is érvényben marad azonban a 2005 előtti költségvetési évek könyvelési eljárásaira nézve,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2909/2000/EK rendelet hatályát veszti.

Továbbra is érvényben marad azonban a 2005 előtti költségvetési évek könyvelési eljárásaira nézve.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2005. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. április 27-én.

a Bizottság részéről

Dalia GRYBAUSKAITĖ

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

1

(2)  HL L 336., 2000.12.30., 75. o.

2

---

| 28.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 107/18 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 107/18

---

A BIZOTTSÁG 644/2005/EK RENDELETE

(2005. április 27.)

a jóváhagyott telepeken kulturális és történelmi célból tartott szarvasmarhafélék különös azonosítási rendszerének az 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően történő engedélyezéséről

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a szarvasmarhafélék azonosítási és nyilvántartási rendszerének létrehozásáról, továbbá a marhahús és marhahústermékek címkézéséről, valamint a 820/97/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2000. július 17-i 1760/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikkének (1) bekezdésére, valamint 10. cikkének bevezető szövegére és a) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 1760/2000/EK rendelet előírja, hogy minden tagállam kialakít egy azonosítási rendszert a szarvasmarhafélékre, amely több azonosítási és nyilvántartási elemből áll. Előírja különösen, hogy minden, egy adott gazdaságban található állatot, amely 1997. december 31. után született, vagy amelyet 1998. január 1. után kívánnak Közösségen belüli kereskedelmi forgalomba hozni, továbbá a Cseh Köztársaságban, Észtországban, Cipruson, Lettországban, Litvániában, Magyarországon, Máltán, Lengyelországban, Szlovéniában vagy Szlovákiában a gazdaságban tartott valamennyi olyan állatot, amely a csatlakozás időpontját követően született vagy amelyet ezen időpontot követően a Közösségen belüli kereskedelmi forgalomba kívánnak bocsátani, mindkét fülén az illetékes hatóság által jóváhagyott füljelzővel („jóváhagyott füljelzők”) kell ellátni. Előírja továbbá, hogy mindkét füljelzőn ugyanannak az egyedi azonosító kódnak kell szerepelnie („egyedi azonosító kód”), lehetővé téve minden egyes állat egyedi azonosítását, a gazdasággal együtt, amelyben született. |
| --- | --- |

(1)

Az 1760/2000/EK rendelet előírja, hogy minden tagállam kialakít egy azonosítási rendszert a szarvasmarhafélékre, amely több azonosítási és nyilvántartási elemből áll. Előírja különösen, hogy minden, egy adott gazdaságban található állatot, amely 1997. december 31. után született, vagy amelyet 1998. január 1. után kívánnak Közösségen belüli kereskedelmi forgalomba hozni, továbbá a Cseh Köztársaságban, Észtországban, Cipruson, Lettországban, Litvániában, Magyarországon, Máltán, Lengyelországban, Szlovéniában vagy Szlovákiában a gazdaságban tartott valamennyi olyan állatot, amely a csatlakozás időpontját követően született vagy amelyet ezen időpontot követően a Közösségen belüli kereskedelmi forgalomba kívánnak bocsátani, mindkét fülén az illetékes hatóság által jóváhagyott füljelzővel („jóváhagyott füljelzők”) kell ellátni. Előírja továbbá, hogy mindkét füljelzőn ugyanannak az egyedi azonosító kódnak kell szerepelnie („egyedi azonosító kód”), lehetővé téve minden egyes állat egyedi azonosítását, a gazdasággal együtt, amelyben született.

| (2) | Az 1760/2000/EK rendelet előírja továbbá, hogy a kulturális és sporteseményekre szánt szarvasmarhafélék (a vásárokra és kiállításokra szántak kivételével) füljelző helyett más, egyenértékű biztosítékokat nyújtó, a Bizottság által engedélyezett azonosítási rendszerrel is azonosíthatók. |
| --- | --- |

(2)

Az 1760/2000/EK rendelet előírja továbbá, hogy a kulturális és sporteseményekre szánt szarvasmarhafélék (a vásárokra és kiállításokra szántak kivételével) füljelző helyett más, egyenértékű biztosítékokat nyújtó, a Bizottság által engedélyezett azonosítási rendszerrel is azonosíthatók.

| (3) | A kulturális és sporteseményekre szánt bikák azonosítási rendszerének jóváhagyásáról szóló, 1999. december 17-i 2680/1999/EK bizottsági rendelet (2) előírásokat tartalmaz egyes szervezetek törzskönyveiben nyilvántartott bikákra. Ez a rendelet azonban csak egyes fajtákra és csak egyes tagállamok szervezeteire vonatkozik. |
| --- | --- |

(3)

A kulturális és sporteseményekre szánt bikák azonosítási rendszerének jóváhagyásáról szóló, 1999. december 17-i 2680/1999/EK bizottsági rendelet (2) előírásokat tartalmaz egyes szervezetek törzskönyveiben nyilvántartott bikákra. Ez a rendelet azonban csak egyes fajtákra és csak egyes tagállamok szervezeteire vonatkozik.

| (4) | Ezért külön rendelet elfogadása kívánatos, amely létrehozza az illetékes hatóság által kulturális és történelmi céllal tartottként elismert, az illetékes hatóság által e célra jóváhagyott telepeken („a telepek”) tartott állatok („az állatok”) különös azonosítási rendszerét. |
| --- | --- |

(4)

Ezért külön rendelet elfogadása kívánatos, amely létrehozza az illetékes hatóság által kulturális és történelmi céllal tartottként elismert, az illetékes hatóság által e célra jóváhagyott telepeken („a telepek”) tartott állatok („az állatok”) különös azonosítási rendszerét.

| (5) | A különös azonosítási rendszer az 1760/2000/EK rendelettel összhangban csak a jóváhagyott füljelzők felhelyezésére és eltávolítására vonatkozóan tartalmazhat eltérést. Ez a rendelet nem érinti az 1760/2000/EK rendelet más előírásainak alkalmazását. |
| --- | --- |

(5)

A különös azonosítási rendszer az 1760/2000/EK rendelettel összhangban csak a jóváhagyott füljelzők felhelyezésére és eltávolítására vonatkozóan tartalmazhat eltérést. Ez a rendelet nem érinti az 1760/2000/EK rendelet más előírásainak alkalmazását.

| (6) | Az 1760/2000/EK rendelettől eltérően úgy célszerű rendelkezni, hogy a jóváhagyott füljelzők az illetékes hatóság engedélye nélkül, de ellenőrzése alatt eltávolíthatók legyenek azt követően, hogy az állatokat a telepekre szállították, és ezeket a füljelzőket a telepeken született állatokra ne kelljen felhelyezni. Mindkét esetben az állatokat különös azonosítási eszközökkel kell megjelölni. A jóváhagyott füljelzőket fel kell helyezni az állatokra, amikor azokat a telepekről elszállítják, illetőleg az állatokkal együtt kell szállítani, ha másik telepekre szállítják őket. |
| --- | --- |

(6)

Az 1760/2000/EK rendelettől eltérően úgy célszerű rendelkezni, hogy a jóváhagyott füljelzők az illetékes hatóság engedélye nélkül, de ellenőrzése alatt eltávolíthatók legyenek azt követően, hogy az állatokat a telepekre szállították, és ezeket a füljelzőket a telepeken született állatokra ne kelljen felhelyezni. Mindkét esetben az állatokat különös azonosítási eszközökkel kell megjelölni. A jóváhagyott füljelzőket fel kell helyezni az állatokra, amikor azokat a telepekről elszállítják, illetőleg az állatokkal együtt kell szállítani, ha másik telepekre szállítják őket.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet létrehozza az illetékes hatóság által kulturális és történelmi céllal tartottként elismert, az illetékes hatóság által e célra jóváhagyott telepeken („a telepek”) tartott szarvasmarhafélék („az állatok”) különös azonosítási rendszerének szabályait.

2. cikk

Az 1760/2000/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében előírt füljelzők eltávolítása és felhelyezése

(1)   Az állatok tartója köteles mindenkor birtokában lenni az illetékes hatóság által az 1760/2000/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban jóváhagyott két füljelzőnek („a jóváhagyott füljelzők”).

(2)   Az 1760/2000/EK rendelet 4. cikkének (5) bekezdésétől eltérően az állatoknak a telepekre történő szállításakor a jóváhagyott füljelzők az illetékes hatóság engedélye nélkül, de ellenőrzése alatt eltávolíthatók az állatokról, amennyiben legkésőbb a jóváhagyott füljelzők eltávolításakor az állatokat megjelölik az e rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében felsoroltak közül az illetékes hatóság által kiválasztott azonosítási eszközzel.

(3)   Az 1760/2000/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének első albekezdésétől eltérően a telepeken született állatokra nem kötelező felhelyezni a jóváhagyott füljelzőket, amennyiben az állatokat legkésőbb 20 napos korukban megjelölik az e rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében felsoroltak közül az illetékes hatóság által kiválasztott azonosítási eszközzel.

(4)   Mielőtt az állatok elhagynák a telepeket, fel kell rájuk helyezni a jóváhagyott füljelzőket.

Ha azonban az állatokat a tagállamon belül közvetlenül másik, az 1. cikkben megjelölt telepekre szállítják, akkor elegendő, ha a jóváhagyott füljelzőket együtt szállítják az állatokkal.

3. cikk

Azonosítási eszközök

1.   Az állatokat az 1760/2000/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében előírt egyedi azonosító kóddal kell azonosítani. A kódot az illetékes hatóság döntése szerint a következő eszközök valamelyikén kell elhelyezni:

| a) | két műanyag vagy fém füljelzőn; |
| --- | --- |

a)

két műanyag vagy fém füljelzőn;

| b) | egy műanyag vagy fém füljelzőn, billogozással együtt; |
| --- | --- |

b)

egy műanyag vagy fém füljelzőn, billogozással együtt;

| c) | tetováláson; vagy |
| --- | --- |

c)

tetováláson; vagy

| d) | bendőkapszulában elhelyezett elektronikus azonosítón. |
| --- | --- |

d)

bendőkapszulában elhelyezett elektronikus azonosítón.

2.   Az (1) bekezdéstől eltérően az illetékes hatóság dönthet úgy is, hogy az állatok megjelölhetők befecskendezhető válaszjeladóként kialakított elektronikus azonosítóval is, amennyiben az ily módon azonosított állatok nem kerülnek be az élelmiszerláncba.

4. cikk

Különös nyilvántartási kód

Az illetékes hatóság valamennyi telephez hozzárendel egy különös nyilvántartási kódot.

A kódot be kell jegyezni a szarvasmarhaféléknek az 1760/2000/EK rendelet 5. cikkében meghatározott nemzeti számítógépes adatbázisába.

5. cikk

E rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. április 27-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 204., 2000.8.11., 1. o. A 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.

1

(2)  HL L 326., 1999.12.18., 16. o.

2

---

| 28.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 107/20 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 107/20

---

A BIZOTTSÁG 645/2005/EK RENDELETE

(2005. április 27.)

a nádcukorra vonatkozó behozatali engedélyek kiállításáról egyes vámkontingensek és preferenciális megállapodások keretén belül

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a cukor piacának közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel a GATT XXIV. cikkének (6) bekezdése alapján folytatott tárgyalások eredményeként összeállított CXL. jegyzékben meghatározott engedmények végrehajtásáról szóló, 1996. június 18-i 1095/96/EK tanácsi rendeletre (2),

tekintettel a bizonyos vámkontingensek és kedvezményes megállapodások keretében történő nádcukor-behozatalra vonatkozó részletes alkalmazási szabályok 2003/2004-es, 2004/2005-ös és 2005/2006-os gazdasági évre való megállapításáról, valamint az 1464/95/EK és a 779/96/EK rendelet módosításáról szóló, 2003. június 30-i 1159/2003/EK bizottsági rendeletre (3) és különösen annak 5. cikk (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1159/2003/EK rendelet 9. cikke rendelkezik a 1701 KN-kódú, fehércukor-egyenértékben kifejezett termékek nullaszázalékos vámtételű szállítási kötelezettségeinek megállapításáról szóló szabályokról az AKCS-jegyzőkönyvet és az indiai megállapodást aláíró országokból származó behozatalra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

Az 1159/2003/EK rendelet 9. cikke rendelkezik a 1701 KN-kódú, fehércukor-egyenértékben kifejezett termékek nullaszázalékos vámtételű szállítási kötelezettségeinek megállapításáról szóló szabályokról az AKCS-jegyzőkönyvet és az indiai megállapodást aláíró országokból származó behozatalra vonatkozóan.

| (2) | Az 1159/2003/EK rendelet 16. cikke rendelkezik a 1701 11 10 KN-kódú, fehércukor-egyenértékben kifejezett termékek nullaszázalékos vámtételű vámkontingenseinek megállapításáról szóló szabályokról az AKCS-jegyzőkönyvet és az indiai megállapodást aláíró országokból származó behozatalra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(2)

Az 1159/2003/EK rendelet 16. cikke rendelkezik a 1701 11 10 KN-kódú, fehércukor-egyenértékben kifejezett termékek nullaszázalékos vámtételű vámkontingenseinek megállapításáról szóló szabályokról az AKCS-jegyzőkönyvet és az indiai megállapodást aláíró országokból származó behozatalra vonatkozóan.

| (3) | Az 1159/2003/EK rendelet 22. cikke tonnánként 98 EUR vámtételű vámkontingenst nyit meg a 1701 11 10 KN-kódú termékekre a Brazíliából, Kubából és egyéb harmadik országokból származó behozatalra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

Az 1159/2003/EK rendelet 22. cikke tonnánként 98 EUR vámtételű vámkontingenst nyit meg a 1701 11 10 KN-kódú termékekre a Brazíliából, Kubából és egyéb harmadik országokból származó behozatalra vonatkozóan.

| (4) | A 2005. április 18-tól 22-ig tartó hét folyamán az 1159/2003/EK rendelet 5. cikke (1) bekezdésének megfelelően behozatali engedélyek kiállítása iránt kérelmeket nyújtottak be az illetékes hatóságokhoz az 1159/2003/EK rendelet 16. cikke értelmében különleges preferenciális cukorra. |
| --- | --- |

(4)

A 2005. április 18-tól 22-ig tartó hét folyamán az 1159/2003/EK rendelet 5. cikke (1) bekezdésének megfelelően behozatali engedélyek kiállítása iránt kérelmeket nyújtottak be az illetékes hatóságokhoz az 1159/2003/EK rendelet 16. cikke értelmében különleges preferenciális cukorra.

| (5) | Az adott körülmények között a Bizottságnak csökkentési együtthatót kell megállapítania, ami lehetővé teszi az engedélyek kiállítását a rendelkezésre álló mennyiség arányában, és jeleznie kell, ha a kérdéses határértéket elérték, |
| --- | --- |

(5)

Az adott körülmények között a Bizottságnak csökkentési együtthatót kell megállapítania, ami lehetővé teszi az engedélyek kiállítását a rendelkezésre álló mennyiség arányában, és jeleznie kell, ha a kérdéses határértéket elérték,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2005. április 18-tól 22-ig tartó héten az 1159/2003/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdése értelmében behozatali engedély iránt benyújtott kérelmeket illetően az engedélyek az ezen rendelet mellékletében megjelölt mennyiségi határokon belül kerülnek kiállításra.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. április 28-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. április 27-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 178., 2001.6.30., 1. o. A legutóbb a 39/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 6., 2004.1.10., 16. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 146., 1996.6.20., 1. o.

2

(3)  HL L 162., 2003.7.1., 25. o. A legutóbb az 1409/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 256., 2004.8.3., 11. o.) módosított rendelet.

3

---

MELLÉKLET

Preferenciális cukor AKCS–INDIA

1159/2003/EK rendelet II. cím

2004/2005-ös gazdasági év

| Érintett ország | A kiállítandó engedélyek aránya a 2005.4.18.–22. hétre vonatkozóan kérelmezett mennyiségek százalékában | Határérték |
| --- | --- | --- |
| Barbados | 100 | |
| Belize | 0 | elérte |
| Kongó | 100 | |
| Fidzsi | 100 | |
| Guyana | 100 | |
| India | 100 | |
| Elefántcsontpart | 100 | |
| Jamaika | 100 | |
| Kenya | 100 | |
| Madagaszkár | 100 | |
| Malawi | 100 | |
| Mauritius | 100 | |
| Mozambik | 0 | elérte |
| Saint Kitts és Nevis | 100 | |
| Szváziföld | 100 | |
| Tanzánia | 100 | |
| Trinidad és Tobago | 100 | |
| Zambia | 100 | |
| Zimbabwe | 0 | elérte |

Érintett ország

A kiállítandó engedélyek aránya a 2005.4.18.–22. hétre vonatkozóan kérelmezett mennyiségek százalékában

Határérték

Barbados

100

Belize

0

elérte

Kongó

100

Fidzsi

100

Guyana

100

India

100

Elefántcsontpart

100

Jamaika

100

Kenya

100

Madagaszkár

100

Malawi

100

Mauritius

100

Mozambik

0

elérte

Saint Kitts és Nevis

100

Szváziföld

100

Tanzánia

100

Trinidad és Tobago

100

Zambia

100

Zimbabwe

0

elérte

Különleges preferenciális cukor

1159/2003/EK rendelet III. cím

2004/2005-ös gazdasági év

| Érintett ország | A kiállítandó engedélyek aránya a 2005.4.18.–22. hétre vonatkozóan kérelmezett mennyiségek százalékában | Határérték |
| --- | --- | --- |
| India | 100 | |
| AKCS | 100 | |

Érintett ország

A kiállítandó engedélyek aránya a 2005.4.18.–22. hétre vonatkozóan kérelmezett mennyiségek százalékában

Határérték

India

100

AKCS

100

CXL engedményes cukor

1159/2003/EK rendelet IV. cím

2004/2005-ös gazdasági év

| Érintett ország | A kiállítandó engedélyek aránya a 2005.4.18.–22. hétre vonatkozóan kérelmezett mennyiségek százalékában | Határérték |
| --- | --- | --- |
| Brazília | 0 | elérte |
| Kuba | 0 | elérte |
| Egyéb harmadik országok | 0 | elérte |

Érintett ország

A kiállítandó engedélyek aránya a 2005.4.18.–22. hétre vonatkozóan kérelmezett mennyiségek százalékában

Határérték

Brazília

0

elérte

Kuba

0

elérte

Egyéb harmadik országok

0

elérte

---

| 28.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 107/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 107/22

---

A BIZOTTSÁG 646/2005/EK RENDELETE

(2005. április 27.)

a 638/2003/EK rendelet alapján az AKCS-országokból és a tengerentúli országokból és területekről származó rizsre 2005 januárjának első öt munkanapja során benyújtott kérelmek tekintetében a behozatali engedélyek kibocsátásáról szóló 94/2005/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az afrikai, karibi és csendes-óceáni államokból (AKCS-államok), illetve a tengerentúli országokból és területekről (TOT) származó rizs behozatalára alkalmazandó szabályok tekintetében a 2286/2002/EK tanácsi rendelet és a 2001/822/EK tanácsi határozat részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 2003. április 9-i 638/2003/EK bizottsági rendeletre (1) és különösen ennek 17. cikke 2. pontjára,

mivel:

Az egyes termékkategóriáknál a 2005. januári időszakra megállapított mennyiségek ellenőrzése után kiderült, hogy az egyik tagállamban számítási hibát követtek el. E hiba azt eredményezte, hogy a 94/2005/EK bizottsági rendelet (2) mellékletében a 2005. májusi időszakra rendelkezésre álló mennyiségek kisebbek a kelleténél. Helyénvaló tehát az érintett rendeletet módosítani a januári időszakra ténylegesen benyújtott kérelmek figyelembevétele és ezeknek a májusi időszakra való felhasználhatóvá tétele érdekében,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 94/2005/EK rendelet mellékletének helyébe az e rendelet melléklete lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. április 27-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 93., 2003.4.10., 3. o.

1

(2)  HL L 19., 2005.1.21., 40. o.

2

---

MELLÉKLET

A 2005. januári részlet keretében igényelt mennyiségekre alkalmazandó százalékos csökkentési arány és a következő részletre átvitt mennyiségek

| Származás/termék | Százalékos csökkentési arány | A 2005. májusi részletre átvitt mennyiség (tonna) |
| --- | --- | --- |
| Holland Antillák és Aruba | Elmaradottabb TOT-ok | Holland Antillák és Aruba | Elmaradottabb TOT-ok |
| TOT (A 638/2003/EK rendelet 10. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja)






  — | 1006-os KN-kódok |

Származás/termék

Százalékos csökkentési arány

A 2005. májusi részletre átvitt mennyiség (tonna)

Holland Antillák és Aruba

Elmaradottabb TOT-ok

Holland Antillák és Aruba

Elmaradottabb TOT-ok

TOT (A 638/2003/EK rendelet 10. cikke (1) bekezdésének a) és b) pontja)

—

1006-os KN-kódok

0

0

3 327,727

3 334

| Származás/termék | Százalékos csökkentési arány | A 2005. májusi részletre átvitt mennyiség (tonna) |
| --- | --- | --- |
| AKCS (A 638/2003/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdése)






  — | KN-kódok: 1006 10 21-től 1006 10 98-ig, 1006 20 és 1006 30 |

Származás/termék

Százalékos csökkentési arány

A 2005. májusi részletre átvitt mennyiség (tonna)

AKCS (A 638/2003/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdése)

—

KN-kódok: 1006 10 21-től 1006 10 98-ig, 1006 20 és 1006 30

71,4487

—

AKCS (A 638/2003/EK rendelet 5. cikke (1) bekezdése)

| — | KN-kódok: 1006 40 00 |
| --- | --- |

—

KN-kódok: 1006 40 00

0

9 810

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

| 28.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 107/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 107/24

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2005. január 18.)

az Európai Közösséget létrehozó szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével összhangban tett tanácsi ajánlások eredményeként a Görög Köztársaság által foganatosított eredményes intézkedések, illetve azok elmulasztásának az említett Szerződés 104. cikkének (8) bekezdésével összhangban történő megállapításáról

(2005/334/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 104. cikke (8) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság ajánlására,

mivel:

| (1) | A Szerződés 104. cikke értelmében a tagállamoknak el kell kerülniük a túlzott költségvetési hiányt. |
| --- | --- |

(1)

A Szerződés 104. cikke értelmében a tagállamoknak el kell kerülniük a túlzott költségvetési hiányt.

| (2) | A stabilitási és növekedési paktum a költségvetési egyensúly célkitűzésén alapul, mint olyan eszközön, amely a munkahelyteremtést eredményező árstabilitás és az erőteljes fenntartható növekedés feltételeit erősíti. A stabilitási és növekedési paktum a túlzott általános költségvetési hiány haladéktalan korrekciójának előmozdítása érdekében tartalmazza a Szerződés 104. cikkében meghatározott, a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának gyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendeletet (1). |
| --- | --- |

(2)

A stabilitási és növekedési paktum a költségvetési egyensúly célkitűzésén alapul, mint olyan eszközön, amely a munkahelyteremtést eredményező árstabilitás és az erőteljes fenntartható növekedés feltételeit erősíti. A stabilitási és növekedési paktum a túlzott általános költségvetési hiány haladéktalan korrekciójának előmozdítása érdekében tartalmazza a Szerződés 104. cikkében meghatározott, a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának gyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendeletet (1).

| (3) | Az Európai Tanács 1997. június 17-i, a stabilitási és növekedési paktumról szóló amszterdami határozata (2) ünnepélyesen felkéri valamennyi felet, nevezetesen a tagállamokat, a Tanácsot és a Bizottságot a Szerződés és a stabilitási és növekedési paktum szigorú és kellő időben történő végrehajtására. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Tanács 1997. június 17-i, a stabilitási és növekedési paktumról szóló amszterdami határozata (2) ünnepélyesen felkéri valamennyi felet, nevezetesen a tagállamokat, a Tanácsot és a Bizottságot a Szerződés és a stabilitási és növekedési paktum szigorú és kellő időben történő végrehajtására.

| (4) | A Tanács a 2004. július 5-i 2004/918/EK határozatában (3) a Szerződés 104. cikkének (6) bekezdésével összhangban úgy határozott, hogy Görögországban túlzott hiány áll fenn. |
| --- | --- |

(4)

A Tanács a 2004. július 5-i 2004/918/EK határozatában (3) a Szerződés 104. cikkének (6) bekezdésével összhangban úgy határozott, hogy Görögországban túlzott hiány áll fenn.

| (5) | A Tanács a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével és az 1467/97/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban ajánlást fogadott el, amelyben 2004. november 5-ét tűzte ki a görög kormány által a túlzott hiány legkésőbb 2005. végéig történő megszüntetésére irányuló intézkedések meghozatalának határidejéül. Ugyanebben az ajánlásban a Tanács javasolta a Görög Köztársaságnak a jelenlegi túlzott hiány lehető leggyorsabban, de legkésőbb 2005-re történő felszámolását, valamint alapvetően strukturális jellegű, 2004-ben és 2005-ben összesen a GDP legalább 1 %-át kitevő, a két év között lehetőleg egyenlő mértékben megosztott, kiigazító intézkedések meghozatalát. Ezen túlmenően a Tanács azt ajánlotta, hogy a Görög Köztársaság biztosítsa a bruttó államadósság-hányad megfelelő csökkentését, valamint a referenciaértékhez kielégítő ütemben történő közelítését, miközben megkülönböztetett figyelmet fordít a nettó hitelfelvételtől eltérő tényezőkre, amelyek hozzájárulnak az adósságszintek változásához. Végezetül, sürgős intézkedésként a Tanács azt ajánlotta a Görög Köztársaságnak, hogy igazítsa ki a költségvetési statisztikákkal kapcsolatban feltárt komoly hiányosságok korrekcióját az államháztartási adatok begyűjtésének és feldolgozásának hatékonyabbá tétele útján. |
| --- | --- |

(5)

A Tanács a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével és az 1467/97/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban ajánlást fogadott el, amelyben 2004. november 5-ét tűzte ki a görög kormány által a túlzott hiány legkésőbb 2005. végéig történő megszüntetésére irányuló intézkedések meghozatalának határidejéül. Ugyanebben az ajánlásban a Tanács javasolta a Görög Köztársaságnak a jelenlegi túlzott hiány lehető leggyorsabban, de legkésőbb 2005-re történő felszámolását, valamint alapvetően strukturális jellegű, 2004-ben és 2005-ben összesen a GDP legalább 1 %-át kitevő, a két év között lehetőleg egyenlő mértékben megosztott, kiigazító intézkedések meghozatalát. Ezen túlmenően a Tanács azt ajánlotta, hogy a Görög Köztársaság biztosítsa a bruttó államadósság-hányad megfelelő csökkentését, valamint a referenciaértékhez kielégítő ütemben történő közelítését, miközben megkülönböztetett figyelmet fordít a nettó hitelfelvételtől eltérő tényezőkre, amelyek hozzájárulnak az adósságszintek változásához. Végezetül, sürgős intézkedésként a Tanács azt ajánlotta a Görög Köztársaságnak, hogy igazítsa ki a költségvetési statisztikákkal kapcsolatban feltárt komoly hiányosságok korrekcióját az államháztartási adatok begyűjtésének és feldolgozásának hatékonyabbá tétele útján.

| (6) | Az 1467/97/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdésével összhangban, amikor a Tanács azt vizsgálja, hogy a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével összhangban tett ajánlásokra válaszul történtek-e eredményes intézkedések, határozatát az érintett tagállam kormányának nyilvánosan közzétett határozataira alapozza. |
| --- | --- |

(6)

Az 1467/97/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdésével összhangban, amikor a Tanács azt vizsgálja, hogy a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével összhangban tett ajánlásokra válaszul történtek-e eredményes intézkedések, határozatát az érintett tagállam kormányának nyilvánosan közzétett határozataira alapozza.

| (7) | A Tanácsnak a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével összhangban tett ajánlása és az ajánlásban megállapított határidő közötti időszakban a Görög Köztársaság által hozott, nyilvánosan közzétett határozatok vizsgálatából az alábbi következtetések vonhatók le:






  — | ellentétben a Tanács kérésével, a 2004-re meghirdetett megszorító intézkedések ellenére a fiskális politika egyértelműen expanzív volt. Ez részben az Eurostattal együttműködésben végrehajtott, az ESA 95 statisztikai rendszer megfelelő alkalmazására irányuló statisztikai felülvizsgálatoknak, valamint az olimpiai játékok szervezéséhez kapcsolódó túlköltekezésnek, illetve bizonyos egyéb kiadási tételek túllépésének és bizonyos bevételi tételek elmaradásának köszönhető, amelyek tervezése a 2004. évi költségvetésben nem volt megfelelő, |
| --- | --- | --- |

(7)

A Tanácsnak a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdésével összhangban tett ajánlása és az ajánlásban megállapított határidő közötti időszakban a Görög Köztársaság által hozott, nyilvánosan közzétett határozatok vizsgálatából az alábbi következtetések vonhatók le:

—

ellentétben a Tanács kérésével, a 2004-re meghirdetett megszorító intézkedések ellenére a fiskális politika egyértelműen expanzív volt. Ez részben az Eurostattal együttműködésben végrehajtott, az ESA 95 statisztikai rendszer megfelelő alkalmazására irányuló statisztikai felülvizsgálatoknak, valamint az olimpiai játékok szervezéséhez kapcsolódó túlköltekezésnek, illetve bizonyos egyéb kiadási tételek túllépésének és bizonyos bevételi tételek elmaradásának köszönhető, amelyek tervezése a 2004. évi költségvetésben nem volt megfelelő,

| — | a 2005-re bejelentett költségvetési intézkedések nem feltétlenül biztosítják az általános költségvetési hiánynak a GDP 3 %-a alá szorítását 2005-ben annak ellenére, hogy a 2004. évi megcsúszást messzemenően ellentételezik, |
| --- | --- |

—

a 2005-re bejelentett költségvetési intézkedések nem feltétlenül biztosítják az általános költségvetési hiánynak a GDP 3 %-a alá szorítását 2005-ben annak ellenére, hogy a 2004. évi megcsúszást messzemenően ellentételezik,

| — | túl azon, hogy a bruttó államadósság-hányad nem csökken elégséges ütemben, a 2004-ben előrejelzett nagymértékű stock-flow kiigazítás is azt mutatja, hogy a görög kormány nem foganatosított eredményes intézkedéseket az adósság további növekedéséhez hozzájáruló, ún. „vonal alatti” műveletekre, |
| --- | --- |

—

túl azon, hogy a bruttó államadósság-hányad nem csökken elégséges ütemben, a 2004-ben előrejelzett nagymértékű stock-flow kiigazítás is azt mutatja, hogy a görög kormány nem foganatosított eredményes intézkedéseket az adósság további növekedéséhez hozzájáruló, ún. „vonal alatti” műveletekre,

| — | a Görög Köztársaság javított a költségvetési adatok begyűjtésén és azok feldolgozásán, nevezetesen a katonai felszerelések kiadásai, a kamatkifizetések és a szociális biztonsági elszámolások vonatkozásában. Az Eurostattal szoros együttműködésben végrehajtott további lépések biztosítják a fennálló jogi keret által igényelt általános költségvetési adatok haladéktalan és megfelelő szolgáltatását. |
| --- | --- |

—

a Görög Köztársaság javított a költségvetési adatok begyűjtésén és azok feldolgozásán, nevezetesen a katonai felszerelések kiadásai, a kamatkifizetések és a szociális biztonsági elszámolások vonatkozásában. Az Eurostattal szoros együttműködésben végrehajtott további lépések biztosítják a fennálló jogi keret által igényelt általános költségvetési adatok haladéktalan és megfelelő szolgáltatását.

| (8) | A Szerződés 104. cikkének (8) bekezdése kimondja, hogy ha a Tanács megállapítja, hogy a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdése szerinti ajánlásait nem követte eredményes intézkedés, úgy határozhat, hogy ezt az ajánlását nyilvánosságra hozza. Az Európai Tanács stabilitási és növekedési paktumról hozott állásfoglalásával összhangban azonban ezt az ajánlást a Görög Köztársaság 2004. júliusban már nyilvánosságra hozta, |
| --- | --- |

(8)

A Szerződés 104. cikkének (8) bekezdése kimondja, hogy ha a Tanács megállapítja, hogy a Szerződés 104. cikkének (7) bekezdése szerinti ajánlásait nem követte eredményes intézkedés, úgy határozhat, hogy ezt az ajánlását nyilvánosságra hozza. Az Európai Tanács stabilitási és növekedési paktumról hozott állásfoglalásával összhangban azonban ezt az ajánlást a Görög Köztársaság 2004. júliusban már nyilvánosságra hozta,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A Tanács 2004. július 5-i ajánlását a Görög Köztársaság részéről nem követte hatékony intézkedés az ajánlásban meghatározott időn belül.

2. cikk

E határozat címzettje a Görög Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2005. január 18-án.

a Tanács részéről

az elnök

J.-C. JUNCKER

---

(1)  HL L 209., 1997.8.2., 6. o.

1

(2)  HL C 236., 1997.8.2., 1. o.

2

(3)  HL L 389., 2004.12.30., 25. o.

3

---

Bizottság

| 28.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 107/26 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 107/26

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. április 25.)

a 2001/657/EK határozatnak a sózott tőkehalfilé és az egész sózott tőkehal vonatkozásában az eltérés kiterjesztését célzó módosításáról

(az értesítés a C(2005) 1256. számú dokumentummal történt)

(2005/335/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló, 2001. november 27-i 2001/822/EK tanácsi határozatra („tengerentúli társulási határozat”) (1) és különösen annak III. melléklete 37. cikke (9) bekezdésének c) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2001/657/EK határozat (2) Saint Pierre és Miquelon számára eltérést engedélyezett a „származó termék” fogalmának meghatározásától; a 0304 20 KN-kód alá tartozó fagyasztott-tőkehal-, vörösálsügér-, simalepényhal- és laposhalfilé tekintetében különleges helyzetére figyelemmel. |
| --- | --- |

(1)

A 2001/657/EK határozat (2) Saint Pierre és Miquelon számára eltérést engedélyezett a „származó termék” fogalmának meghatározásától; a 0304 20 KN-kód alá tartozó fagyasztott-tőkehal-, vörösálsügér-, simalepényhal- és laposhalfilé tekintetében különleges helyzetére figyelemmel.

| (2) | 2005. január 20-án a francia kormány a 2001/657/EK határozat módosítását kérte annak érdekében, hogy kiterjesszék számára az ex 0304 20 KN-kód alá tartozó fagyasztott-tőkehal-filé, az ex 0305 30 KN-kód alá tartozó sózott-tőkehal-filé és a 0305 62 KN-kód alá tartozó egész sózott tőkehal tekintetében engedélyezett eltérés alkalmazási körét. |
| --- | --- |

(2)

2005. január 20-án a francia kormány a 2001/657/EK határozat módosítását kérte annak érdekében, hogy kiterjesszék számára az ex 0304 20 KN-kód alá tartozó fagyasztott-tőkehal-filé, az ex 0305 30 KN-kód alá tartozó sózott-tőkehal-filé és a 0305 62 KN-kód alá tartozó egész sózott tőkehal tekintetében engedélyezett eltérés alkalmazási körét.

| (3) | A francia kormány az egyik helyi vállalkozás európai piacokra vonatkozó értékesítési stratégiájának kiigazítására alapozta kérelmét. |
| --- | --- |

(3)

A francia kormány az egyik helyi vállalkozás európai piacokra vonatkozó értékesítési stratégiájának kiigazítására alapozta kérelmét.

| (4) | A kért eltérés a 2001/822/EK tanácsi határozat és különösen annak III. melléklete 37. cikke (1) bekezdésében érintett rendelkezésekben foglaltak alapján indokolt, mivel alapvetően fontos a halászati termékeket feldolgozó ipar és az ahhoz kapcsolódó munkaalkalmak szempontjából. |
| --- | --- |

(4)

A kért eltérés a 2001/822/EK tanácsi határozat és különösen annak III. melléklete 37. cikke (1) bekezdésében érintett rendelkezésekben foglaltak alapján indokolt, mivel alapvetően fontos a halászati termékeket feldolgozó ipar és az ahhoz kapcsolódó munkaalkalmak szempontjából.

| (5) | A kért módosítás nem jár a tőkehal tekintetében megállapított mennyiségek, sem pedig az eltérés időtartamának módosításával, következésképpen nem okoz jelentős sérelmet a meglévő közösségi iparág számára. |
| --- | --- |

(5)

A kért módosítás nem jár a tőkehal tekintetében megállapított mennyiségek, sem pedig az eltérés időtartamának módosításával, következésképpen nem okoz jelentős sérelmet a meglévő közösségi iparág számára.

| (6) | Ebből kifolyólag a 2001/657/EK határozat mellékletét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

Ebből kifolyólag a 2001/657/EK határozat mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2001/657/EK határozat melléklete e határozat mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ezt a határozatot 2005. május 1-jétől kell alkalmazni.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2005. április 25-én.

a Bizottság részéről

László KOVÁCS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 314., 2001.11.30., 1. o.

1

(2)  HL L 231., 2001.8.29., 13. o.

2

---

MELLÉKLET

A 2001/657/EK határozat mellékletének helyébe a következő melléklet lép:

„MELLÉKLET

SAINT-PIERRE ÉS MIQUELON

| Tételszám | KN-kód | Árumegnevezés | Időtartam | Mennyiség
  (tonnában) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1651 | ex 0304 20
  ex 0305 30
  0305 62 | Tőkehalfilé fagyasztva,
  Tőkehalfilé sózva
  Egész tőkehal sózva | 2001.9.1–2002.8.31. | 1 100 |
| 2002.9.1.–2003.8.31. | 1 100 |
| 2003.9.1.–2004.8.31. | 1 100 |
| 2004.9.1.–2005.8.31. | 1 100 |
| 2005.9.1.–2006.8.31. | 1 100 |
| 09.1652 | ex 0304 20 | Vörösálsügér-filé, fagyasztva | 2001.9.1.–2002.8.31. | 60 |
| 2002.9.1.–2003.8.31. | 60 |
| 2003.9.1.–2004.8.31. | 60 |
| 2004.9.1.–2005.8.31. | 60 |
| 2005.9.1.–2006.8.31. | 60 |
| 09.1656 | ex 0304 20 | Simalepényhal-filé, fagyasztva | 2001.9.1.–2002.8.31. | 11 |
| 2002.9.1.–2003.8.31. | 11 |
| 2003.9.1.–2004.8.31. | 11 |
| 2004.9.1.–2005.8.31. | 11 |
| 2005.9.1.–2006.8.31. | 11 |
| 09.1659 | ex 0304 20 | Laposhalfilé, fagyasztva | 2001.9.1.–2002.8.31. | 119 |
| 2002.9.1.–2003.8.31. | 119 |
| 2003.9.1.–2004.8.31. | 119 |
| 2004.9.1.–2005.8.31. | 119 |
| 2005.9.1.–2006.8.31. | 119” |

Tételszám

KN-kód

Árumegnevezés

Időtartam

Mennyiség

(tonnában)

09.1651

ex 0304 20

ex 0305 30

0305 62

Tőkehalfilé fagyasztva,

Tőkehalfilé sózva

Egész tőkehal sózva

2001.9.1–2002.8.31.

1 100

2002.9.1.–2003.8.31.

1 100

2003.9.1.–2004.8.31.

1 100

2004.9.1.–2005.8.31.

1 100

2005.9.1.–2006.8.31.

1 100

09.1652

ex 0304 20

Vörösálsügér-filé, fagyasztva

2001.9.1.–2002.8.31.

60

2002.9.1.–2003.8.31.

60

2003.9.1.–2004.8.31.

60

2004.9.1.–2005.8.31.

60

2005.9.1.–2006.8.31.

60

09.1656

ex 0304 20

Simalepényhal-filé, fagyasztva

2001.9.1.–2002.8.31.

11

2002.9.1.–2003.8.31.

11

2003.9.1.–2004.8.31.

11

2004.9.1.–2005.8.31.

11

2005.9.1.–2006.8.31.

11

09.1659

ex 0304 20

Laposhalfilé, fagyasztva

2001.9.1.–2002.8.31.

119

2002.9.1.–2003.8.31.

119

2003.9.1.–2004.8.31.

119

2004.9.1.–2005.8.31.

119

2005.9.1.–2006.8.31.

119”

---

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

EFTA Felügyeleti Hatóság

| 28.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 107/28 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 107/28

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG HATÁROZATA

305/04/COL

(2004. december 1.)

a 16. fejezet módosítása útján az állami támogatás területére vonatkozó eljárási és anyagi szabályoknak a negyvennyolcadik alkalommal történő módosításáról „Támogatás a nehézségekkel küzdő vállalkozások megmentésére és szerkezetátalakítására és javaslat a megfelelő intézkedések megtételére”

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (1) és különösen annak 61–63. cikkére és 26. jegyzőkönyvére,

tekintettel az EFTA-államok között létrejött, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (2) és különösen annak 24. cikkére, 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjára, 3. jegyzőkönyve I. részének 1. cikkére és 3. jegyzőkönyve II. részének 18. és 19. cikkére (3),

mivel a felügyeletről és a bíróságról szóló megállapodás 24. cikke értelmében az EFTA Felügyeleti Hatóság hatályba lépteti az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseit,

mivel a felügyeletről és a bíróságról szóló megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében az EFTA Felügyeleti Hatóság – amennyiben a felügyeletről és a bíróságról szóló megállapodás kifejezetten így rendelkezik, vagy ha az EFTA Felügyeleti Hatóság ezt szükségesnek ítéli meg – közleményeket vagy iránymutatásokat bocsát ki azokkal az ügyekkel kapcsolatban, amelyekkel az EGT-megállapodás foglalkozik,

emlékeztetve az EFTA Felügyeleti Hatóság által 1994. január 19-én elfogadott, állami támogatással kapcsolatos eljárási és anyagi szabályokra (4),

mivel 2004. október 1-jén az Európai Bizottság közzétett egy új közleményt a nehézségekkel küzdő vállalkozások megmentésére és szerkezetátalakítására nyújtott állami támogatásokra vonatkozó közösségi iránymutatásokról és egy javaslatot a megfelelő intézkedések megtételére az EK-Szerződés 88. cikkének (1) bekezdése alapján (5),

mivel ez a közlemény érinti az Európai Gazdasági Térséget is,

mivel az EGT állami támogatásokra vonatkozó szabályainak egységes alkalmazását az egész Európai Gazdasági Térségben biztosítani kell,

mivel az EGT-megállapodás XV. melléklete végén lévő „ÁLTALÁNOS” címszó alatti II. pont szerint az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az Európai Bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság által elfogadottakkal összhangban lévő jogi aktusokat kell elfogadnia,

az Európai Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

emlékeztetve arra, hogy az EFTA Felügyeleti Hatóság 2004. február 3-án e tárgyban egy többoldalú értekezlet keretében konzultációt folytatott az EFTA-államokkal,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

| 1. | Az állami támogatásra vonatkozó iránymutatások 16. fejezete úgy módosul, hogy a jelenlegi 16. fejezet helyébe e határozat mellékletének szövege lép. A Felügyeleti Hatóság javasolja az e határozat mellékletében megfogalmazott megfelelő intézkedések meghozatalát. |
| --- | --- |

1.

Az állami támogatásra vonatkozó iránymutatások 16. fejezete úgy módosul, hogy a jelenlegi 16. fejezet helyébe e határozat mellékletének szövege lép. A Felügyeleti Hatóság javasolja az e határozat mellékletében megfogalmazott megfelelő intézkedések meghozatalát.

| 2. | Az EFTA-államokat levélben kell tájékoztatni, amely tartalmazza e határozat és mellékletének másolatát. Az EFTA-államokat felkérik, hogy az említett levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül jelezzék egyetértésüket a megfelelő intézkedéseket illetően. Az EFTA-államoknak legkésőbb 2005. június 1-jéig meg kell felelniük az új iránymutatásoknak. |
| --- | --- |

2.

Az EFTA-államokat levélben kell tájékoztatni, amely tartalmazza e határozat és mellékletének másolatát. Az EFTA-államokat felkérik, hogy az említett levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül jelezzék egyetértésüket a megfelelő intézkedéseket illetően. Az EFTA-államoknak legkésőbb 2005. június 1-jéig meg kell felelniük az új iránymutatásoknak.

| 3. | Az Európai Bizottságot – az EGT-megállapodás 27. jegyzőkönyve d) pontjának megfelelően – e határozat és annak melléklete másolatának megküldésével tájékoztatni kell. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Bizottságot – az EGT-megállapodás 27. jegyzőkönyve d) pontjának megfelelően – e határozat és annak melléklete másolatának megküldésével tájékoztatni kell.

| 4. | A határozatot és annak mellékletét az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és annak EGT-kiegészítésében kell közzétenni. |
| --- | --- |

4.

A határozatot és annak mellékletét az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és annak EGT-kiegészítésében kell közzétenni.

| 5. | Amennyiben az EFTA-államok elfogadják a megfelelő intézkedésekre tett javaslatot, összefoglaló közleményt kell közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és annak EGT-kiegészítésében. |
| --- | --- |

5.

Amennyiben az EFTA-államok elfogadják a megfelelő intézkedésekre tett javaslatot, összefoglaló közleményt kell közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és annak EGT-kiegészítésében.

| 6. | A határozat angol nyelvű változata tekintendő hitelesnek. |
| --- | --- |

6.

A határozat angol nyelvű változata tekintendő hitelesnek.

| 7. | Ennek a határozatnak Norvégia, Izland és Liechtenstein a címzettjei. |
| --- | --- |

7.

Ennek a határozatnak Norvégia, Izland és Liechtenstein a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2004. december 1-jén.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Hannes HAFSTEIN

elnök

Einar M. BULL

testületi tag

---

(1)  A továbbiakban: az EGT-megállapodás.

1

(2)  A továbbiakban: a felügyeletről és a bíróságról szóló megállapodás.

2

(3)  Az EFTA-államok által 2001. december 10-én módosított, a felügyeletről és a bíróságról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve. Ezek a módosítások beépítették a 3. jegyzőkönyvbe „az EK-Szerződés [korábbi] 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendeletet”, majd 2003. augusztus 28-án léptek hatályba.

3

(4)  Az EFTA Felügyeleti Hatóság által 1994. január 19-én elfogadott és közzétett, az EGT-megállapodás 61. és 62. cikkének alkalmazására és értelmezésére, valamint a felügyeletről és a bíróságról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyvének 1. cikkére vonatkozó iránymutatások (HL L 231., 1994.9.3.), a legutóbb a 2004. július 14-i 195/04/COL hatósági határozattal módosított 32. számú EGT-kiegészítés (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). A továbbiakban: az állami támogatásokra vonatkozó iránymutatás.

4

(5)  A Bizottság közleménye a nehézségekkel küzdő vállalkozások megmentését és szerkezetátalakítását célzó állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatásokról (HL C 244., 2004.10.1., 2. o.).

5

---

MELLÉKLET

„16.   TÁMOGATÁS A NEHÉZSÉGEKKEL KÜZDŐ VÁLLALKOZÁSOK MEGMENTÉSÉRE ÉS SZERKEZETÁTALAKÍTÁSÁRA (1)

16.1.   Bevezetés

| (1) | Az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) 1994-ben fogadta el a nehézségekkel küzdő vállalkozások megmentésére és szerkezetátalakítására nyújtott állami támogatásra vonatkozó eredeti iránymutatásokat (2). Az iránymutatások új változatát 1999-ben fogadták el (3). |
| --- | --- |

(1)

Az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) 1994-ben fogadta el a nehézségekkel küzdő vállalkozások megmentésére és szerkezetátalakítására nyújtott állami támogatásra vonatkozó eredeti iránymutatásokat (2). Az iránymutatások új változatát 1999-ben fogadták el (3).

| (2) | A Hatóság az iránymutatás jelenlegi változatával – amelynek szövege a korábbi változatokra épül – olyan módosításokat és magyarázatokat kíván bevezetni (4), amelyek több tényező miatt váltak szükségessé. |
| --- | --- |

(2)

A Hatóság az iránymutatás jelenlegi változatával – amelynek szövege a korábbi változatokra épül – olyan módosításokat és magyarázatokat kíván bevezetni (4), amelyek több tényező miatt váltak szükségessé.

| (3) | A gazdaságtalanul működő vállalkozások megszűnése hozzátartozik a piac működéséhez. Nem válhat bevett normává, hogy egy nehézségekkel küzdő vállalatot az állam mentsen meg. A vállalatok megmentésére és a szerkezetátalakítási intézkedésekre nyújtott támogatások a múltban néhány rendkívül ellentmondásos esethez vezettek az állami támogatások terén, és a versenyt leginkább torzító állami támogatások körébe tartoznak. Ennélfogva az állami támogatások EGT-megállapodásban megfogalmazott tilalmára vonatkozó általános alapelvnek továbbra is érvényben kell maradnia, és korlátozni kell az e szabálytól való eltérést. |
| --- | --- |

(3)

A gazdaságtalanul működő vállalkozások megszűnése hozzátartozik a piac működéséhez. Nem válhat bevett normává, hogy egy nehézségekkel küzdő vállalatot az állam mentsen meg. A vállalatok megmentésére és a szerkezetátalakítási intézkedésekre nyújtott támogatások a múltban néhány rendkívül ellentmondásos esethez vezettek az állami támogatások terén, és a versenyt leginkább torzító állami támogatások körébe tartoznak. Ennélfogva az állami támogatások EGT-megállapodásban megfogalmazott tilalmára vonatkozó általános alapelvnek továbbra is érvényben kell maradnia, és korlátozni kell az e szabálytól való eltérést.

| (4) | Az »egyszer és mindenkorra« alapelv további megerősítése szükséges annak elkerülése érdekében, hogy a vállalkozások mesterséges életben tartásához többször is igénybe vegyék a megmentési célú és szerkezetátalakítási támogatásokat. |
| --- | --- |

(4)

Az »egyszer és mindenkorra« alapelv további megerősítése szükséges annak elkerülése érdekében, hogy a vállalkozások mesterséges életben tartásához többször is igénybe vegyék a megmentési célú és szerkezetátalakítási támogatásokat.

| (5) | Az 1999-es iránymutatás különbséget tett a megmentési célú és a szerkezetátalakítási támogatás között; ennek értelmében a megmentési célú támogatást olyan átmeneti támogatásként határozták meg, amelynek célja a nehézségekkel küzdő vállalkozás életben tartása a szerkezetátalakítási és/vagy felszámolási terv kidolgozásához szükséges idő alatt. Elvileg ebben az időszakban nem hozhattak állam által finanszírozott szerkezetátalakítási intézkedéseket. Nehézségeket okozott azonban a megmentés és a szerkezetátalakítás ilyen szigorú megkülönböztetése. A nehézségekkel küzdő vállalkozások már a megmentési szakaszban rákényszerülhetnek bizonyos sürgős szerkezetátalakítási intézkedésekre, hogy megállítsák vagy mérsékeljék pénzügyi helyzetük romlását. Ezért ezek az iránymutatások kibővítik a »megmentési célú támogatás« fogalmát, és lehetővé teszik, hogy a kedvezményezett olyan sürgős – akár strukturális jellegű – intézkedéseket is bevezethessen, mint egy fióktelep azonnali bezárása vagy a veszteséges tevékenységek felhagyásának egyéb formái. Figyelembe véve az ilyen támogatások sürgős jellegét, az EFTA-államoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a jóváhagyás megszerzése céljából az egyszerűsített eljárás mellett döntsenek. |
| --- | --- |

(5)

Az 1999-es iránymutatás különbséget tett a megmentési célú és a szerkezetátalakítási támogatás között; ennek értelmében a megmentési célú támogatást olyan átmeneti támogatásként határozták meg, amelynek célja a nehézségekkel küzdő vállalkozás életben tartása a szerkezetátalakítási és/vagy felszámolási terv kidolgozásához szükséges idő alatt. Elvileg ebben az időszakban nem hozhattak állam által finanszírozott szerkezetátalakítási intézkedéseket. Nehézségeket okozott azonban a megmentés és a szerkezetátalakítás ilyen szigorú megkülönböztetése. A nehézségekkel küzdő vállalkozások már a megmentési szakaszban rákényszerülhetnek bizonyos sürgős szerkezetátalakítási intézkedésekre, hogy megállítsák vagy mérsékeljék pénzügyi helyzetük romlását. Ezért ezek az iránymutatások kibővítik a »megmentési célú támogatás« fogalmát, és lehetővé teszik, hogy a kedvezményezett olyan sürgős – akár strukturális jellegű – intézkedéseket is bevezethessen, mint egy fióktelep azonnali bezárása vagy a veszteséges tevékenységek felhagyásának egyéb formái. Figyelembe véve az ilyen támogatások sürgős jellegét, az EFTA-államoknak lehetőséget kell biztosítani arra, hogy a jóváhagyás megszerzése céljából az egyszerűsített eljárás mellett döntsenek.

| (6) | Ami a szerkezetátalakítási támogatásokat illeti, az 1994-es iránymutatásokból kiindulva az 1999-es iránymutatások továbbra is jelentős szerkezetátalakítási hozzájárulást követelnek meg a kedvezményezettől. A jelenlegi változatban érdemes egyértelműbben megerősíteni azt az elvet, hogy a vállalatoknak ténylegesen és támogatások igénybevétele nélkül kell hozzájárulniuk a szerkezetátalakításhoz. A kedvezményezett hozzájárulásának célja kettős: egyrészt bebizonyítja, hogy a piacok (tulajdonosok, hitelezők) hisznek abban, hogy belátható időn belül újra életképessé válik az adott vállalat. Másrészt biztosítja, hogy a szerkezetátalakítási támogatás az életképesség helyreállításához szükséges minimumra korlátozódjon, egyúttal határt szabva a verseny torzulásának. E tekintetben a Hatóság kompenzációs intézkedéseket is előír a versenytársakra gyakorolt hatás minimalizálása érdekében. |
| --- | --- |

(6)

Ami a szerkezetátalakítási támogatásokat illeti, az 1994-es iránymutatásokból kiindulva az 1999-es iránymutatások továbbra is jelentős szerkezetátalakítási hozzájárulást követelnek meg a kedvezményezettől. A jelenlegi változatban érdemes egyértelműbben megerősíteni azt az elvet, hogy a vállalatoknak ténylegesen és támogatások igénybevétele nélkül kell hozzájárulniuk a szerkezetátalakításhoz. A kedvezményezett hozzájárulásának célja kettős: egyrészt bebizonyítja, hogy a piacok (tulajdonosok, hitelezők) hisznek abban, hogy belátható időn belül újra életképessé válik az adott vállalat. Másrészt biztosítja, hogy a szerkezetátalakítási támogatás az életképesség helyreállításához szükséges minimumra korlátozódjon, egyúttal határt szabva a verseny torzulásának. E tekintetben a Hatóság kompenzációs intézkedéseket is előír a versenytársakra gyakorolt hatás minimalizálása érdekében.

| (7) | A nehézségekkel küzdő vállalkozásoknak nyújtott megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatások csak bizonyos feltételek teljesülése mellett tekinthetők jogosnak. Indokolhatják például szociálpolitikai vagy regionális politikai megfontolások, továbbá az, hogy bizonyos esetekben figyelembe kell venni a kis- és középvállalkozások (KKV-k) hasznos gazdasági szerepét, illetve hogy kivételes esetekben kívánatos fenntartani a versenypiaci szerkezetet annak elkerülése érdekében, hogy a vállalkozások megszűnése következtében monopólium vagy erős oligopolisztikus helyzet alakuljon ki az adott piacon. Másrészt viszont nem indokolt egy vállalkozás mesterséges életben tartása egy hosszú távon strukturális többletkapacitással rendelkező ágazatban, illetve akkor, ha az adott vállalat csak ismételt állami beavatkozások segítségével képes a túlélésre. |
| --- | --- |

(7)

A nehézségekkel küzdő vállalkozásoknak nyújtott megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatások csak bizonyos feltételek teljesülése mellett tekinthetők jogosnak. Indokolhatják például szociálpolitikai vagy regionális politikai megfontolások, továbbá az, hogy bizonyos esetekben figyelembe kell venni a kis- és középvállalkozások (KKV-k) hasznos gazdasági szerepét, illetve hogy kivételes esetekben kívánatos fenntartani a versenypiaci szerkezetet annak elkerülése érdekében, hogy a vállalkozások megszűnése következtében monopólium vagy erős oligopolisztikus helyzet alakuljon ki az adott piacon. Másrészt viszont nem indokolt egy vállalkozás mesterséges életben tartása egy hosszú távon strukturális többletkapacitással rendelkező ágazatban, illetve akkor, ha az adott vállalat csak ismételt állami beavatkozások segítségével képes a túlélésre.

16.2.   Meghatározások és az iránymutatások hatálya, valamint kapcsolódások az állami támogatásokra vonatkozó egyéb szövegekhez

16.2.1.   A »nehézségekkel küzdő vállalkozás« jelentése

| (8) | Nem létezik EGT-meghatározás arra, hogy mit takar a „nehézségekkel küzdő vállalkozás” fogalma. Ezen iránymutatások alkalmazásában a Hatóság általában akkor tekint egy vállalatot nehézségekkel küzdő vállalkozásnak, ha az képtelen – akár saját forrásaiból, akár a tulajdonosaitól/részvényeseitől vagy hitelezőitől megszerezhető pénzeszközök segítségével – megfékezni azokat a veszteségeket, amelyek (az állami hatóságok külső beavatkozása nélkül) rövid vagy középtávon majdnem biztosan az üzleti tevékenység feladására kényszerítenék a vállalkozást. |
| --- | --- |

(8)

Nem létezik EGT-meghatározás arra, hogy mit takar a „nehézségekkel küzdő vállalkozás” fogalma. Ezen iránymutatások alkalmazásában a Hatóság általában akkor tekint egy vállalatot nehézségekkel küzdő vállalkozásnak, ha az képtelen – akár saját forrásaiból, akár a tulajdonosaitól/részvényeseitől vagy hitelezőitől megszerezhető pénzeszközök segítségével – megfékezni azokat a veszteségeket, amelyek (az állami hatóságok külső beavatkozása nélkül) rövid vagy középtávon majdnem biztosan az üzleti tevékenység feladására kényszerítenék a vállalkozást.

| (9) | Ezen iránymutatások alkalmazásában egy vállalat – elvben, méretétől függetlenül – különösen a következő körülmények esetén tekinthető nehézségekkel küzdő vállalkozásnak:






  a) | korlátolt felelősségű társaság (5) akkor, ha jegyzett tőkéjének több mint felét elveszítette (6), és e tőkének több mint negyedét a legutóbbi 12 hónap alatt veszítette el; |
| --- | --- | --- |

(9)

Ezen iránymutatások alkalmazásában egy vállalat – elvben, méretétől függetlenül – különösen a következő körülmények esetén tekinthető nehézségekkel küzdő vállalkozásnak:

a)

korlátolt felelősségű társaság (5) akkor, ha jegyzett tőkéjének több mint felét elveszítette (6), és e tőkének több mint negyedét a legutóbbi 12 hónap alatt veszítette el;

| b) | az a társaság, ahol legalább néhány tag korlátlan felelősséggel tartozik a társaság adósságaiért (7), és a társaság a könyveiben szereplő tőkéjének több mint felét elveszítette, és e tőkének több mint negyedét a legutóbbi 12 hónap alatt veszítette el; |
| --- | --- |

b)

az a társaság, ahol legalább néhány tag korlátlan felelősséggel tartozik a társaság adósságaiért (7), és a társaság a könyveiben szereplő tőkéjének több mint felét elveszítette, és e tőkének több mint negyedét a legutóbbi 12 hónap alatt veszítette el;

| c) | az érintett társaság típusától függetlenül akkor, ha a belföldi jogszabályok alapján megfelel a kollektív fizetésképtelenségi eljárás megindítására előírt feltételeknek. |
| --- | --- |

c)

az érintett társaság típusától függetlenül akkor, ha a belföldi jogszabályok alapján megfelel a kollektív fizetésképtelenségi eljárás megindítására előírt feltételeknek.

| (10) | Egy vállalat még akkor is nehézségekkel küzdő vállalkozásnak tekinthető, ha nem áll fenn a 9. pontban ismertetett körülmények egyike sem, de megfigyelhetők a nehézségekkel küzdő vállalkozásokra általában jellemző jelek, különösen a növekvő veszteségek, a csökkenő forgalom, a növekvő raktárkészlet, a többletkapacitás, a hanyatló pénzforgalom, a halmozódó adósságok, a növekvő kamatterhek és a zuhanó vagy éppen nulla nettó eszközérték. Kritikus esetekben a vállalkozás esetleg már fizetésképtelenné vált, illetve a belföldi jogszabályok szerint kollektív fizetésképtelenségi eljárás alá vonták. Az utóbbi esetben ezeket az iránymutatásokat kell alkalmazni azokra az ilyen eljárással összefüggésben nyújtott támogatásokra, amelyek az üzleti tevékenység folytatását eredményezték. Mindenesetre egy nehézségekkel küzdő vállalkozás csak akkor jogosult támogatásra, ha bizonyíthatóan képtelen saját forrásaiból vagy a tulajdonosoktól/részvényesektől illetve piaci forrásokból szerzett pénzeszközök segítségével talpra állni. |
| --- | --- |

(10)

Egy vállalat még akkor is nehézségekkel küzdő vállalkozásnak tekinthető, ha nem áll fenn a 9. pontban ismertetett körülmények egyike sem, de megfigyelhetők a nehézségekkel küzdő vállalkozásokra általában jellemző jelek, különösen a növekvő veszteségek, a csökkenő forgalom, a növekvő raktárkészlet, a többletkapacitás, a hanyatló pénzforgalom, a halmozódó adósságok, a növekvő kamatterhek és a zuhanó vagy éppen nulla nettó eszközérték. Kritikus esetekben a vállalkozás esetleg már fizetésképtelenné vált, illetve a belföldi jogszabályok szerint kollektív fizetésképtelenségi eljárás alá vonták. Az utóbbi esetben ezeket az iránymutatásokat kell alkalmazni azokra az ilyen eljárással összefüggésben nyújtott támogatásokra, amelyek az üzleti tevékenység folytatását eredményezték. Mindenesetre egy nehézségekkel küzdő vállalkozás csak akkor jogosult támogatásra, ha bizonyíthatóan képtelen saját forrásaiból vagy a tulajdonosoktól/részvényesektől illetve piaci forrásokból szerzett pénzeszközök segítségével talpra állni.

| (11) | Ezen iránymutatások alkalmazásában egy újonnan alapított vállalkozás nem jogosult megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatásra, még akkor sem, ha induló pénzügyi helyzete bizonytalan. Ez az eset áll fenn például akkor, ha egy új vállalkozás egy korábbi vállalkozás felszámolásával jön létre, vagy egyszerűen csak átveszi egy ilyen vállalkozás vagyonát. Egy vállalkozást általában az adott tevékenységi körben való működés megkezdésétől számított első három évben tekintenek újonnan alapítottnak. Csak ezen időszak után válik jogosulttá a megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatásra, feltéve hogy:






  a) | ezen iránymutatások értelmében nehézségekkel küzdő vállalkozásnak minősül; és |
| --- | --- | --- |

(11)

Ezen iránymutatások alkalmazásában egy újonnan alapított vállalkozás nem jogosult megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatásra, még akkor sem, ha induló pénzügyi helyzete bizonytalan. Ez az eset áll fenn például akkor, ha egy új vállalkozás egy korábbi vállalkozás felszámolásával jön létre, vagy egyszerűen csak átveszi egy ilyen vállalkozás vagyonát. Egy vállalkozást általában az adott tevékenységi körben való működés megkezdésétől számított első három évben tekintenek újonnan alapítottnak. Csak ezen időszak után válik jogosulttá a megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatásra, feltéve hogy:

a)

ezen iránymutatások értelmében nehézségekkel küzdő vállalkozásnak minősül; és

| b) | nem része egy nagyobb vállalatcsoportnak (8), kivéve, ha teljesülnek a 12. pontban meghatározott feltételek. |
| --- | --- |

b)

nem része egy nagyobb vállalatcsoportnak (8), kivéve, ha teljesülnek a 12. pontban meghatározott feltételek.

| (12) | Egy nagyobb vállalatcsoporthoz tartozó, vagy ilyen vállalatcsoport által átvett vállalkozás általában nem jogosult megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatásra, kivéve ha bizonyítható, hogy a vállalkozás belső nehézségekkel küzd, és e nehézségek nem a vállalatcsoporton belüli önkényes költségfelosztásra vezethetők vissza, továbbá hogy az említett nehézségek túlságosan súlyosak ahhoz, hogy a csoport önerőből megoldja azokat. Amennyiben egy nehézségekkel küzdő vállalkozás leányvállalatot hoz létre, a leányvállalat – az őt ellenőrző, nehézségekkel küzdő vállalkozással együtt – vállalatcsoportnak minősül, és így az ebben a pontban meghatározott feltételek szerint juthat támogatáshoz. |
| --- | --- |

(12)

Egy nagyobb vállalatcsoporthoz tartozó, vagy ilyen vállalatcsoport által átvett vállalkozás általában nem jogosult megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatásra, kivéve ha bizonyítható, hogy a vállalkozás belső nehézségekkel küzd, és e nehézségek nem a vállalatcsoporton belüli önkényes költségfelosztásra vezethetők vissza, továbbá hogy az említett nehézségek túlságosan súlyosak ahhoz, hogy a csoport önerőből megoldja azokat. Amennyiben egy nehézségekkel küzdő vállalkozás leányvállalatot hoz létre, a leányvállalat – az őt ellenőrző, nehézségekkel küzdő vállalkozással együtt – vállalatcsoportnak minősül, és így az ebben a pontban meghatározott feltételek szerint juthat támogatáshoz.

16.2.2.   A »megmentési célú és szerkezetátalakítási« támogatás meghatározása

| (13) | A megmentési célú támogatásra és a szerkezetátalakítási támogatásra ugyanazok az iránymutatások vonatkoznak, mivel az állami hatóságok mindkét esetben egy nehézségekkel küzdő vállalkozással állnak szemben, és a vállalat megmentése és a szerkezetátalakítás gyakran egyetlen intézkedés két részét képezik, még akkor is, ha azok különböző eljárásokat vonnak maguk után. |
| --- | --- |

(13)

A megmentési célú támogatásra és a szerkezetátalakítási támogatásra ugyanazok az iránymutatások vonatkoznak, mivel az állami hatóságok mindkét esetben egy nehézségekkel küzdő vállalkozással állnak szemben, és a vállalat megmentése és a szerkezetátalakítás gyakran egyetlen intézkedés két részét képezik, még akkor is, ha azok különböző eljárásokat vonnak maguk után.

| (14) | A megmentési célú támogatás természeténél fogva átmeneti és visszavonható támogatás. Elsődleges célja, hogy lehetővé tegye egy nehézségekkel szembesülő vállalkozás felszínen maradását a szerkezetátalakítási vagy felszámolási terv kidolgozásához szükséges ideig. Az általános alapelv szerint a megmentési célú támogatás átmenetileg lehetővé teszi a pénzügyi helyzetének számottevő romlásával – ami súlyos likviditási válság vagy technikai fizetésképtelenség formájában jelenik meg – szembesülő vállalat támogatását. Az ilyen átmeneti támogatás elegendő időt biztosíthat a nehézségeket előidéző körülmények elemzésére és e nehézségek megoldására irányuló tervek kidolgozására. Mindemellett a megmentési célú támogatást a szükséges minimumra kell korlátozni. Más szóval, a megmentési célú támogatás rövid, hat hónapnál nem hosszabb haladékot biztosít a nehézségekkel küzdő vállalkozás számára. A támogatás csak visszavonható likviditási támogatás lehet hitelgaranciák vagy hitelek formájában, olyan kamatozással, ami legalábbis összemérhető az életképes vállalkozásoknak nyújtott hitelek kamatlábával, és különösen a Hatóság által elfogadott referencia-kamatlábakkal. Az azonnali cselekvést nem igénylő strukturális intézkedések, mint például az állam visszavonhatatlan és automatikus részesedése a vállalkozás szavatoló tőkéjében, nem finanszírozhatók a megmentési célú támogatáson keresztül. |
| --- | --- |

(14)

A megmentési célú támogatás természeténél fogva átmeneti és visszavonható támogatás. Elsődleges célja, hogy lehetővé tegye egy nehézségekkel szembesülő vállalkozás felszínen maradását a szerkezetátalakítási vagy felszámolási terv kidolgozásához szükséges ideig. Az általános alapelv szerint a megmentési célú támogatás átmenetileg lehetővé teszi a pénzügyi helyzetének számottevő romlásával – ami súlyos likviditási válság vagy technikai fizetésképtelenség formájában jelenik meg – szembesülő vállalat támogatását. Az ilyen átmeneti támogatás elegendő időt biztosíthat a nehézségeket előidéző körülmények elemzésére és e nehézségek megoldására irányuló tervek kidolgozására. Mindemellett a megmentési célú támogatást a szükséges minimumra kell korlátozni. Más szóval, a megmentési célú támogatás rövid, hat hónapnál nem hosszabb haladékot biztosít a nehézségekkel küzdő vállalkozás számára. A támogatás csak visszavonható likviditási támogatás lehet hitelgaranciák vagy hitelek formájában, olyan kamatozással, ami legalábbis összemérhető az életképes vállalkozásoknak nyújtott hitelek kamatlábával, és különösen a Hatóság által elfogadott referencia-kamatlábakkal. Az azonnali cselekvést nem igénylő strukturális intézkedések, mint például az állam visszavonhatatlan és automatikus részesedése a vállalkozás szavatoló tőkéjében, nem finanszírozhatók a megmentési célú támogatáson keresztül.

| (15) | Amint elkészül a szerkezetátalakítási vagy felszámolási terv, amelyre a támogatást igényelték, és megkezdődik annak megvalósítása, minden további támogatás szerkezetátalakítási támogatásnak minősül. A további veszteségek elkerülése érdekében azonnal bevezetendő intézkedések, ideértve a strukturális intézkedéseket is (például azonnali kivonulás a veszteséges ágazatból), a 16.3.1. pontban az egyedi támogatások, illetve a 16.4.3. pontban a támogatási rendszer tekintetében említett feltételekre is figyelemmel a megmentési célú támogatás igénybevételével valósíthatók meg. A 16.3.1.2. szakaszban meghatározott egyszerűsített eljárás alkalmazásának kivételével az EFTA-állam köteles bizonyítani, hogy a strukturális intézkedéseket azonnali hatállyal be kell vezetni. A megmentési célú támogatás általában nem ítélhető oda pénzügyi szerkezetátalakításra. |
| --- | --- |

(15)

Amint elkészül a szerkezetátalakítási vagy felszámolási terv, amelyre a támogatást igényelték, és megkezdődik annak megvalósítása, minden további támogatás szerkezetátalakítási támogatásnak minősül. A további veszteségek elkerülése érdekében azonnal bevezetendő intézkedések, ideértve a strukturális intézkedéseket is (például azonnali kivonulás a veszteséges ágazatból), a 16.3.1. pontban az egyedi támogatások, illetve a 16.4.3. pontban a támogatási rendszer tekintetében említett feltételekre is figyelemmel a megmentési célú támogatás igénybevételével valósíthatók meg. A 16.3.1.2. szakaszban meghatározott egyszerűsített eljárás alkalmazásának kivételével az EFTA-állam köteles bizonyítani, hogy a strukturális intézkedéseket azonnali hatállyal be kell vezetni. A megmentési célú támogatás általában nem ítélhető oda pénzügyi szerkezetátalakításra.

| (16) | Másrészt a szerkezetátalakításnak egy megvalósítható, következetes és nagy horderejű terven kell alapulnia, amelynek célja, hogy helyreállítsa a vállalkozás életképességét. A szerkezetátalakítás általában a következő összetevők közül egyet vagy többet foglal magában: a vállalkozás tevékenységének hatékonyabb alapokra helyezése átszervezés vagy ésszerűsítés útján, ami általában a veszteséges tevékenységek megszüntetésével, a már meglévő és újból versenyképessé tehető tevékenységek átalakításával és adott esetben új és életképes tevékenységek irányába történő diverzifikálással jár. A gazdasági tevékenység szerkezetátalakítását általában pénzügyi szerkezetátalakításnak (tőkeinjekciók, adósságcsökkentés) kell kísérnie. Ezen iránymutatások keretében azonban a szerkezetátalakítási intézkedések nem korlátozódhatnak csupán a múltbeli veszteségek jóvátételét célzó pénzügyi támogatásra, anélkül hogy megpróbálnák megoldani a veszteségek okai mögött húzódó problémákat. |
| --- | --- |

(16)

Másrészt a szerkezetátalakításnak egy megvalósítható, következetes és nagy horderejű terven kell alapulnia, amelynek célja, hogy helyreállítsa a vállalkozás életképességét. A szerkezetátalakítás általában a következő összetevők közül egyet vagy többet foglal magában: a vállalkozás tevékenységének hatékonyabb alapokra helyezése átszervezés vagy ésszerűsítés útján, ami általában a veszteséges tevékenységek megszüntetésével, a már meglévő és újból versenyképessé tehető tevékenységek átalakításával és adott esetben új és életképes tevékenységek irányába történő diverzifikálással jár. A gazdasági tevékenység szerkezetátalakítását általában pénzügyi szerkezetátalakításnak (tőkeinjekciók, adósságcsökkentés) kell kísérnie. Ezen iránymutatások keretében azonban a szerkezetátalakítási intézkedések nem korlátozódhatnak csupán a múltbeli veszteségek jóvátételét célzó pénzügyi támogatásra, anélkül hogy megpróbálnák megoldani a veszteségek okai mögött húzódó problémákat.

16.2.3.   Alkalmazási kör

| (17) | Az érintett ágazat nehézségekkel küzdő vállalkozásaira vonatkozó szabályok sérelme nélkül (9) ezen iránymutatások az EGT-megállapodás 62. cikkével összhangban az EGT-megállapodás hatálya és a Hatóság ellenőrzése alá tartozó összes ágazat vállalkozásaira alkalmazandók. |
| --- | --- |

(17)

Az érintett ágazat nehézségekkel küzdő vállalkozásaira vonatkozó szabályok sérelme nélkül (9) ezen iránymutatások az EGT-megállapodás 62. cikkével összhangban az EGT-megállapodás hatálya és a Hatóság ellenőrzése alá tartozó összes ágazat vállalkozásaira alkalmazandók.

16.2.4.   Összeegyeztethetőség a közös piaccal

| (18) | Az EGT-megállapodás 61. cikkének (2) és (3) bekezdése lehetővé teszi, hogy a 61. cikk (1) bekezdésének hatálya alá eső támogatást a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekintsék. A 61. cikk (2) bekezdésében előirányzott támogatásokon kívül – különösen a természeti katasztrófák vagy rendkívüli események által okozott károk helyreállítására nyújtott támogatáson kívül, amit itt nem szabályoznak – a nehézségekkel küzdő vállalkozások tekintetében kizárólag a 61. cikk (3) bekezdésének c) pontja alapján nyújtott támogatások tekinthetők összeegyeztethetőnek a közös piac működésével. Az említett rendelkezés szerint a Hatóság jogosult engedélyezni »az egyes gazdasági tevékenységek [...] fejlődését előmozdító támogatást, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben«. Ez az eset érvényes különösen akkor, ha a támogatást a piac működésképtelensége által okozott egyenlőtlenségek kiigazítása, illetve a gazdasági és társadalmi kohézió biztosítása céljából veszik igénybe. |
| --- | --- |

(18)

Az EGT-megállapodás 61. cikkének (2) és (3) bekezdése lehetővé teszi, hogy a 61. cikk (1) bekezdésének hatálya alá eső támogatást a közös piaccal összeegyeztethetőnek tekintsék. A 61. cikk (2) bekezdésében előirányzott támogatásokon kívül – különösen a természeti katasztrófák vagy rendkívüli események által okozott károk helyreállítására nyújtott támogatáson kívül, amit itt nem szabályoznak – a nehézségekkel küzdő vállalkozások tekintetében kizárólag a 61. cikk (3) bekezdésének c) pontja alapján nyújtott támogatások tekinthetők összeegyeztethetőnek a közös piac működésével. Az említett rendelkezés szerint a Hatóság jogosult engedélyezni »az egyes gazdasági tevékenységek [...] fejlődését előmozdító támogatást, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben«. Ez az eset érvényes különösen akkor, ha a támogatást a piac működésképtelensége által okozott egyenlőtlenségek kiigazítása, illetve a gazdasági és társadalmi kohézió biztosítása céljából veszik igénybe.

| (19) | Egy nehézségekkel küzdő vállalkozás – mivel puszta létezése van veszélyben – nem tekinthető megfelelő eszköznek egyéb közérdekű politikai célkitűzések támogatására mindaddig, amíg a vállalkozás életképessége nem biztosított. Következésképpen a Hatóság úgy ítéli meg, hogy a nehézségekkel küzdő vállalkozásoknak nyújtott támogatás csak akkor járulhat hozzá a gazdasági tevékenység fejlesztéséhez – anélkül hogy az EGT érdekeivel ellentétes mértékben hátrányosan érintené a kereskedelmet –, ha teljesülnek az ezekben az iránymutatásokban rögzített feltételek. Amennyiben a megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatásban részesítendő vállalkozások támogatható térségekben találhatók, a Hatóság az 54–55. pontban előírtak szerint figyelembe veszi az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontjában említett regionális szempontokat. |
| --- | --- |

(19)

Egy nehézségekkel küzdő vállalkozás – mivel puszta létezése van veszélyben – nem tekinthető megfelelő eszköznek egyéb közérdekű politikai célkitűzések támogatására mindaddig, amíg a vállalkozás életképessége nem biztosított. Következésképpen a Hatóság úgy ítéli meg, hogy a nehézségekkel küzdő vállalkozásoknak nyújtott támogatás csak akkor járulhat hozzá a gazdasági tevékenység fejlesztéséhez – anélkül hogy az EGT érdekeivel ellentétes mértékben hátrányosan érintené a kereskedelmet –, ha teljesülnek az ezekben az iránymutatásokban rögzített feltételek. Amennyiben a megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatásban részesítendő vállalkozások támogatható térségekben találhatók, a Hatóság az 54–55. pontban előírtak szerint figyelembe veszi az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontjában említett regionális szempontokat.

| (20) | A Hatóságnak különös figyelmet kell fordítania annak megakadályozására, hogy ezeket az iránymutatásokat a meglévő keretrendszerekben és iránymutatásokban meghatározott alapelvek kijátszására használják fel. |
| --- | --- |

(20)

A Hatóságnak különös figyelmet kell fordítania annak megakadályozására, hogy ezeket az iránymutatásokat a meglévő keretrendszerekben és iránymutatásokban meghatározott alapelvek kijátszására használják fel.

| (21) | A megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatás elbírálását nem befolyásolhatják a támogatott vállalkozás tulajdonosi szerkezetében bekövetkezett változások. |
| --- | --- |

(21)

A megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatás elbírálását nem befolyásolhatják a támogatott vállalkozás tulajdonosi szerkezetében bekövetkezett változások.

16.2.5.   Korábbi jogellenes támogatások kedvezményezettjei

| (22) | Amennyiben egy nehézségekkel küzdő vállalkozásnak korábban olyan jogellenes támogatást nyújtottak, amelyre vonatkozóan a Hatóság elutasító határozatot fogadott el, és a támogatás visszatérítésére szólította fel a vállalkozást, amely nem térítette vissza az adott összeget az EFTA-államok között létrejött, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: a felügyeletről és a bíróságról szóló megállapodás) (10) 3. jegyzőkönyve II. részének 14. cikke szerint, akkor az ennek a vállalkozásnak nyújtandó bármely megmentési célú és szerkezetátalakítási támogatás elbírálásakor figyelembe kell venni egyrészt a régi és az új támogatás kumulatív hatását, másrészt pedig azt a tényt, hogy a korábbi támogatást nem fizették vissza (11). |
| --- | --- |

(22)

Amennyiben egy nehézségekkel küzdő vállalkozásnak korábban olyan jogellenes támogatást nyújtottak, amelyre vonatkozóan a Hatóság elutasító határozatot fogadott el, és a támogatás visszatérítésére szólította fel a vállalkozást, amely nem térítette vissza az adott összeget az EFTA-államok között létrejött, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: a felügyeletről és a bíróságról szóló megállapodás) (10) 3. jegyzőkönyve II. részének 14. cikke szerint, akkor az ennek a vállalkozásnak nyújtandó bármely megmentési célú és szerkezetátalakítási támogatás elbírálásakor figyelembe kell venni egyrészt a régi és az új támogatás kumulatív hatását, másrészt pedig azt a tényt, hogy a korábbi támogatást nem fizették vissza (11).

16.3.   A Hatóságnak külön bejelentett megmentési célú és/vagy szerkezetátalakítási támogatás engedélyezésének általános feltételei

| (23) | Ez a fejezet kizárólag a Hatóságnak külön bejelentett támogatási intézkedésekkel foglalkozik. Bizonyos feltételek teljesülése esetén a Hatóság engedélyezheti a megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatási rendszereket: ezeket a feltételeket a 16.4. pont rögzíti. |
| --- | --- |

(23)

Ez a fejezet kizárólag a Hatóságnak külön bejelentett támogatási intézkedésekkel foglalkozik. Bizonyos feltételek teljesülése esetén a Hatóság engedélyezheti a megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatási rendszereket: ezeket a feltételeket a 16.4. pont rögzíti.

16.3.1.   Megmentési célú támogatás

16.3.1.1.   Feltételek

| (24) | A Hatóság jóváhagyásához a 14. pontban meghatározott megmentési célú támogatásnak a következő feltételeknek kell megfelelnie:






  a) | hitelgaranciák vagy hitelek formájában nyújtott likviditási támogatásból kell állnia (12); a hitelt mindkét esetben olyan kamatozással kell nyújtani, ami legalábbis összemérhető az életképes vállalkozásoknak nyújtott hitelek kamatlábával, és különösen a Hatóság által elfogadott referencia-kamatlábakkal; a vállalkozásnak folyósított első részlettől számított hat hónapon belül a hitelt vissza kell fizetni, illetve a garanciának le kell járnia ezen időszak alatt; |
| --- | --- | --- |

(24)

A Hatóság jóváhagyásához a 14. pontban meghatározott megmentési célú támogatásnak a következő feltételeknek kell megfelelnie:

a)

hitelgaranciák vagy hitelek formájában nyújtott likviditási támogatásból kell állnia (12); a hitelt mindkét esetben olyan kamatozással kell nyújtani, ami legalábbis összemérhető az életképes vállalkozásoknak nyújtott hitelek kamatlábával, és különösen a Hatóság által elfogadott referencia-kamatlábakkal; a vállalkozásnak folyósított első részlettől számított hat hónapon belül a hitelt vissza kell fizetni, illetve a garanciának le kell járnia ezen időszak alatt;

| b) | kizárólag komoly szociális nehézségek indokolhatják, és nem gyakorolhat túlzottan hátrányos mellékhatást az EGT-megállapodás többi Szerződő Felére; |
| --- | --- |

b)

kizárólag komoly szociális nehézségek indokolhatják, és nem gyakorolhat túlzottan hátrányos mellékhatást az EGT-megállapodás többi Szerződő Felére;

| c) | bejelentésekor csatolni kell hozzá az érintett EFTA-állam kötelezettségvállalását, hogy legkésőbb hat hónappal a megmentési célú támogatási intézkedés jóváhagyását követően tájékoztassa a Hatóságot a szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervről, illetve bizonyítékot nyújtson be a hitel teljes visszafizetéséről és/vagy a garancia megszüntetéséről; a be nem jelentett támogatás esetén az EFTA-állam legkésőbb hat hónappal a megmentési célú támogatási intézkedés első alkalmazása után köteles tájékoztatni a Hatóságot a szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervről, illetve bizonyítékot kell benyújtania a hitel teljes visszafizetéséről és/vagy a garancia megszüntetéséről; |
| --- | --- |

c)

bejelentésekor csatolni kell hozzá az érintett EFTA-állam kötelezettségvállalását, hogy legkésőbb hat hónappal a megmentési célú támogatási intézkedés jóváhagyását követően tájékoztassa a Hatóságot a szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervről, illetve bizonyítékot nyújtson be a hitel teljes visszafizetéséről és/vagy a garancia megszüntetéséről; a be nem jelentett támogatás esetén az EFTA-állam legkésőbb hat hónappal a megmentési célú támogatási intézkedés első alkalmazása után köteles tájékoztatni a Hatóságot a szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervről, illetve bizonyítékot kell benyújtania a hitel teljes visszafizetéséről és/vagy a garancia megszüntetéséről;

| d) | kizárólag olyan összegre korlátozódhat, ami az engedélyezett támogatás folyósításának időszaka alatt a vállalkozás életben tartásához szükséges; ez az összeg tartalmazhatja a sürgős strukturális intézkedésekre nyújtott támogatást a 15. pont szerint; a szükséges összeget a vállalat veszteségeiből származó likviditási igényei alapján kell meghatározni; az összeg meghatározása során figyelembe kell venni a mellékletben meghatározott képlet alkalmazásával kapott eredményeket; az említett számítás eredményét meghaladó összegű, megmentési célú támogatáshoz ésszerű magyarázatot kell fűzni; |
| --- | --- |

d)

kizárólag olyan összegre korlátozódhat, ami az engedélyezett támogatás folyósításának időszaka alatt a vállalkozás életben tartásához szükséges; ez az összeg tartalmazhatja a sürgős strukturális intézkedésekre nyújtott támogatást a 15. pont szerint; a szükséges összeget a vállalat veszteségeiből származó likviditási igényei alapján kell meghatározni; az összeg meghatározása során figyelembe kell venni a mellékletben meghatározott képlet alkalmazásával kapott eredményeket; az említett számítás eredményét meghaladó összegű, megmentési célú támogatáshoz ésszerű magyarázatot kell fűzni;

| e) | tiszteletben kell tartani a 16.3.3. pontban megfogalmazott feltételt (»egyszer és mindenkorra«). |
| --- | --- |

e)

tiszteletben kell tartani a 16.3.3. pontban megfogalmazott feltételt (»egyszer és mindenkorra«).

| (25) | Amennyiben az EFTA-állam az intézkedés engedélyezésétől – vagy be nem jelentett támogatás esetén a bevezetésétől – számított hat hónapon belül benyújtotta a szerkezetátalakítási tervet, a hitel visszafizetésének vagy a garancia megszüntetésének határideje meghosszabbodik a Hatóság tervre vonatkozó határozatának elfogadásáig, kivéve ha a Hatóság úgy dönt, hogy nem indokolt a határidő meghosszabbítása. |
| --- | --- |

(25)

Amennyiben az EFTA-állam az intézkedés engedélyezésétől – vagy be nem jelentett támogatás esetén a bevezetésétől – számított hat hónapon belül benyújtotta a szerkezetátalakítási tervet, a hitel visszafizetésének vagy a garancia megszüntetésének határideje meghosszabbodik a Hatóság tervre vonatkozó határozatának elfogadásáig, kivéve ha a Hatóság úgy dönt, hogy nem indokolt a határidő meghosszabbítása.

| (26) | A felügyeletről és a bíróságról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 23. cikke és az EFTA Bíróságához – a felügyeletről és a bíróságról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban – benyújtott kereset lehetőségének sérelme nélkül a Hatóság a felügyeletről és a bíróságról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdése értelmében eljárást kezdeményez, amennyiben az EFTA-állam nem továbbítja a következőket:






  a) | egy hitelt érdemlő és megalapozott szerkezetátalakítási vagy felszámolási terv; vagy |
| --- | --- | --- |

(26)

A felügyeletről és a bíróságról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 23. cikke és az EFTA Bíróságához – a felügyeletről és a bíróságról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban – benyújtott kereset lehetőségének sérelme nélkül a Hatóság a felügyeletről és a bíróságról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdése értelmében eljárást kezdeményez, amennyiben az EFTA-állam nem továbbítja a következőket:

a)

egy hitelt érdemlő és megalapozott szerkezetátalakítási vagy felszámolási terv; vagy

| b) | bizonyíték arról, hogy a hitelt teljes mértékben visszafizették és/vagy a garanciát a hat hónapos határidő lejárta előtt megszüntették. |
| --- | --- |

b)

bizonyíték arról, hogy a hitelt teljes mértékben visszafizették és/vagy a garanciát a hat hónapos határidő lejárta előtt megszüntették.

| (27) | A felügyeletről és a bíróságról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 23. cikke és az EFTA Bíróságához – a felügyeletről és a bíróságról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban – benyújtott kereset lehetőségének sérelme nélkül a Hatóság minden olyan esetben kezdeményezheti az említett eljárást, amikor úgy ítéli meg, hogy visszaélésszerűen használták fel a hitelt vagy a garanciát, illetve a hat hónapos határidő lejárta után már nem indokolható a támogatás visszafizetésének elmulasztása. |
| --- | --- |

(27)

A felügyeletről és a bíróságról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 23. cikke és az EFTA Bíróságához – a felügyeletről és a bíróságról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban – benyújtott kereset lehetőségének sérelme nélkül a Hatóság minden olyan esetben kezdeményezheti az említett eljárást, amikor úgy ítéli meg, hogy visszaélésszerűen használták fel a hitelt vagy a garanciát, illetve a hat hónapos határidő lejárta után már nem indokolható a támogatás visszafizetésének elmulasztása.

| (28) | A megmentési célú támogatás engedélyezése nem feltétlenül jelenti azt, hogy később a szerkezetátalakítási terv szerinti támogatást is engedélyezik; ezt a támogatást a terv megalapozottsága szerint kell elbírálni. |
| --- | --- |

(28)

A megmentési célú támogatás engedélyezése nem feltétlenül jelenti azt, hogy később a szerkezetátalakítási terv szerinti támogatást is engedélyezik; ezt a támogatást a terv megalapozottsága szerint kell elbírálni.

16.3.1.2.   Egyszerűsített eljárás

| (29) | A Hatóság lehetőség szerint mindent megtesz annak érdekében, hogy egy hónapon belül döntést hozzon a 16.3.1.1. pontban meghatározott összes feltételnek és a következő kumulatív követelményeknek megfelelő megmentési célú támogatásokról:






  a) | az érintett vállalkozás a 9. pontban megfogalmazott három kritérium közül legalább egynek megfelel; |
| --- | --- | --- |

(29)

A Hatóság lehetőség szerint mindent megtesz annak érdekében, hogy egy hónapon belül döntést hozzon a 16.3.1.1. pontban meghatározott összes feltételnek és a következő kumulatív követelményeknek megfelelő megmentési célú támogatásokról:

a)

az érintett vállalkozás a 9. pontban megfogalmazott három kritérium közül legalább egynek megfelel;

| b) | a megmentési célú támogatás a mellékletben meghatározott képlet alkalmazásával kapott összegre korlátozódik, és nem haladja meg a 10 millió eurót. |
| --- | --- |

b)

a megmentési célú támogatás a mellékletben meghatározott képlet alkalmazásával kapott összegre korlátozódik, és nem haladja meg a 10 millió eurót.

16.3.2.   Szerkezetátalakítási támogatás

16.3.2.1.   Alapelv

| (30) | A szerkezetátalakítási támogatások a verseny szempontjából aggodalomra adnak okot, mivel a strukturális alkalmazkodásból és az azokat kísérő társadalmi és gazdasági problémákból származó terhek méltánytalanul magas hányadát a támogatások nélkül boldoguló többi termelőre, valamint az EGT-megállapodás többi Szerződő Felére háríthatják. Ezért azt az általános alapelvet kell követni, hogy csak olyan körülmények között engedhető meg a szerkezetátalakítási támogatás, ahol bizonyítható, hogy az nem ellentétes az EGT érdekeivel. Ez csak akkor lehetséges, ha betartják a szigorú feltételeket, és biztosított, hogy a verseny torzulását kiegyenlítik a vállalkozás megmentéséből származó előnyök (például ha nyilvánvaló, hogy egy vállalkozás üzleti tevékenységének feladása miatti leépítések nettó hatása – a beszállítókat érintő hatásokkal együtt – súlyosbítaná a foglalkoztatási problémákat, illetve kivételes esetekben a vállalkozás megszűnése következtében monopólium vagy erős oligopolisztikus helyzet alakulna ki a piacon), továbbá ha elvben megfelelő kompenzációs intézkedések vannak érvényben a versenytársak javára. |
| --- | --- |

(30)

A szerkezetátalakítási támogatások a verseny szempontjából aggodalomra adnak okot, mivel a strukturális alkalmazkodásból és az azokat kísérő társadalmi és gazdasági problémákból származó terhek méltánytalanul magas hányadát a támogatások nélkül boldoguló többi termelőre, valamint az EGT-megállapodás többi Szerződő Felére háríthatják. Ezért azt az általános alapelvet kell követni, hogy csak olyan körülmények között engedhető meg a szerkezetátalakítási támogatás, ahol bizonyítható, hogy az nem ellentétes az EGT érdekeivel. Ez csak akkor lehetséges, ha betartják a szigorú feltételeket, és biztosított, hogy a verseny torzulását kiegyenlítik a vállalkozás megmentéséből származó előnyök (például ha nyilvánvaló, hogy egy vállalkozás üzleti tevékenységének feladása miatti leépítések nettó hatása – a beszállítókat érintő hatásokkal együtt – súlyosbítaná a foglalkoztatási problémákat, illetve kivételes esetekben a vállalkozás megszűnése következtében monopólium vagy erős oligopolisztikus helyzet alakulna ki a piacon), továbbá ha elvben megfelelő kompenzációs intézkedések vannak érvényben a versenytársak javára.

16.3.2.2.   A támogatás engedélyezésének feltételei

| (31) | A támogatható térségekre és a KKV-kre vonatkozó különleges rendelkezésekre is figyelemmel (lásd az 54., 55., 56. és 58. pontot) a Hatóság a következő feltételek mellett engedélyezi a támogatást: |
| --- | --- |

(31)

A támogatható térségekre és a KKV-kre vonatkozó különleges rendelkezésekre is figyelemmel (lásd az 54., 55., 56. és 58. pontot) a Hatóság a következő feltételek mellett engedélyezi a támogatást:

A vállalkozás támogatási jogosultsága

| (32) | A vállalkozás ezen iránymutatások értelmében nehézségekkel küzdő vállalkozásnak (lásd a 8–12. pontot) minősül. |
| --- | --- |

(32)

A vállalkozás ezen iránymutatások értelmében nehézségekkel küzdő vállalkozásnak (lásd a 8–12. pontot) minősül.

A hosszú távú életképesség helyreállítása

| (33) | A támogatás odaítélésének feltétele a szerkezetátalakítási terv végrehajtása, amelyet a Hatóságnak minden egyedi támogatás esetében jóvá kell hagynia, kivéve a KKV-k 16.3.2.5. pontban előírtak szerinti támogatását. |
| --- | --- |

(33)

A támogatás odaítélésének feltétele a szerkezetátalakítási terv végrehajtása, amelyet a Hatóságnak minden egyedi támogatás esetében jóvá kell hagynia, kivéve a KKV-k 16.3.2.5. pontban előírtak szerinti támogatását.

| (34) | A szerkezetátalakítási tervnek – amelynek időtartama a lehető legrövidebb – a jövőbeli működési feltételekre vonatkozó ésszerű feltételezések alapján egy elfogadható határidőn belül helyre kell állítania a vállalkozás hosszú távú életképességét. Ezért a szerkezetátalakítási támogatást egy életképes szerkezetátalakítási tervhez kell kötni, amely mellett az érintett EFTA-állam elkötelezi magát. A tervet teljes részletességében be kell nyújtani a Hatósághoz, és annak tartalmaznia kell egy piaci elemzést. A vállalat életképességének javulását elsősorban a szerkezetátalakítási terv belső szerkezetátalakítási intézkedéseinek kell biztosítania; figyelembe lehet ugyan venni olyan külső tényezőket, mint az árak és a kereslet ingadozása, amelyeket a vállalkozás nem nagyon tud befolyásolni, de csak akkor, ha alapvetően elismerik a piaci feltételezéseket. A szerkezetátalakításnak magában kell foglalnia azoknak a tevékenységeknek a megszüntetését, amelyek még a szerkezetátalakítás után is strukturálisan veszteségesek maradnának. |
| --- | --- |

(34)

A szerkezetátalakítási tervnek – amelynek időtartama a lehető legrövidebb – a jövőbeli működési feltételekre vonatkozó ésszerű feltételezések alapján egy elfogadható határidőn belül helyre kell állítania a vállalkozás hosszú távú életképességét. Ezért a szerkezetátalakítási támogatást egy életképes szerkezetátalakítási tervhez kell kötni, amely mellett az érintett EFTA-állam elkötelezi magát. A tervet teljes részletességében be kell nyújtani a Hatósághoz, és annak tartalmaznia kell egy piaci elemzést. A vállalat életképességének javulását elsősorban a szerkezetátalakítási terv belső szerkezetátalakítási intézkedéseinek kell biztosítania; figyelembe lehet ugyan venni olyan külső tényezőket, mint az árak és a kereslet ingadozása, amelyeket a vállalkozás nem nagyon tud befolyásolni, de csak akkor, ha alapvetően elismerik a piaci feltételezéseket. A szerkezetátalakításnak magában kell foglalnia azoknak a tevékenységeknek a megszüntetését, amelyek még a szerkezetátalakítás után is strukturálisan veszteségesek maradnának.

| (35) | A szerkezetátalakítási tervnek ismertetnie kell azokat a körülményeket, amelyek a vállalat nehézségeihez vezettek, ezáltal megteremtve az alapot annak mérlegelésére, hogy a javasolt intézkedések helyénvalóak-e. Figyelembe kell vennie többek között az adott termék tekintetében tapasztalható jelenlegi piaci keresletet és kínálatot, továbbá annak jövőbeli kilátásait, ki kell dolgozni a legjobb, a legrosszabb és az átlagos feltételezéseken alapuló forgatókönyveket, és be kell mutatni a vállalkozás tényleges erősségeit és gyengeségeit. Lehetővé kell tennie, hogy a vállalkozás olyan új szerkezet irányába fejlődjön, amely megteremti hosszú távú életképességének alapjait, és biztosítja, hogy megálljon a saját lábán. |
| --- | --- |

(35)

A szerkezetátalakítási tervnek ismertetnie kell azokat a körülményeket, amelyek a vállalat nehézségeihez vezettek, ezáltal megteremtve az alapot annak mérlegelésére, hogy a javasolt intézkedések helyénvalóak-e. Figyelembe kell vennie többek között az adott termék tekintetében tapasztalható jelenlegi piaci keresletet és kínálatot, továbbá annak jövőbeli kilátásait, ki kell dolgozni a legjobb, a legrosszabb és az átlagos feltételezéseken alapuló forgatókönyveket, és be kell mutatni a vállalkozás tényleges erősségeit és gyengeségeit. Lehetővé kell tennie, hogy a vállalkozás olyan új szerkezet irányába fejlődjön, amely megteremti hosszú távú életképességének alapjait, és biztosítja, hogy megálljon a saját lábán.

| (36) | A tervnek olyan finanszírozást kell előirányoznia, amely lehetővé teszi, hogy a vállalat a szerkezetátalakítás befejezése után valamennyi költségét fedezni tudja, ideértve az értékcsökkenést és a pénzügyi költségeket is. A várható tőkehozamnak elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy az átalakított vállalkozás saját erejéből versenyképes legyen a piacon. Amennyiben a vállalkozás nehézségei a vállalatirányítási rendszer fogyatékosságaiból adódnak, megfelelő módosításokat kell bevezetni. |
| --- | --- |

(36)

A tervnek olyan finanszírozást kell előirányoznia, amely lehetővé teszi, hogy a vállalat a szerkezetátalakítás befejezése után valamennyi költségét fedezni tudja, ideértve az értékcsökkenést és a pénzügyi költségeket is. A várható tőkehozamnak elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy az átalakított vállalkozás saját erejéből versenyképes legyen a piacon. Amennyiben a vállalkozás nehézségei a vállalatirányítási rendszer fogyatékosságaiból adódnak, megfelelő módosításokat kell bevezetni.

A verseny indokolatlan torzulásának elkerülése

| (37) | A kereskedelmi feltételekre gyakorolt kedvezőtlen hatások minimalizálása érdekében – hogy a megvalósítandó pozitív hatások túlszárnyalják a negatívokat – kompenzációs intézkedéseket kell bevezetni. Ennek hiányában a támogatást »a közös érdekkel ellentétesnek«, és mint ilyet, az EGT-megállapodással összeegyeztethetetlennek tekintik. A Hatóság a szükséges kompenzációs intézkedések meghatározásakor figyelembe veszi a hosszú távú életképesség helyreállítására irányuló célkitűzést. |
| --- | --- |

(37)

A kereskedelmi feltételekre gyakorolt kedvezőtlen hatások minimalizálása érdekében – hogy a megvalósítandó pozitív hatások túlszárnyalják a negatívokat – kompenzációs intézkedéseket kell bevezetni. Ennek hiányában a támogatást »a közös érdekkel ellentétesnek«, és mint ilyet, az EGT-megállapodással összeegyeztethetetlennek tekintik. A Hatóság a szükséges kompenzációs intézkedések meghatározásakor figyelembe veszi a hosszú távú életképesség helyreállítására irányuló célkitűzést.

| (38) | Ezek az intézkedések magukban foglalhatják a vagyontárgyak értékesítését, a kapacitás vagy a piaci jelenlét csökkentését, illetve a piacra jutást akadályozó tényezők leépítését. A kompenzációs intézkedések megfelelőségének értékelésekor a Hatóság figyelembe veszi a piaci szerkezetet és a többi versenyfeltételt is annak biztosítása érdekében, hogy egyik intézkedés se vezessen a piaci szerkezet romlásához, például közvetetett módon monopólium vagy erős oligopolisztikus helyzet kialakulásához. Amennyiben az egyik EFTA-állam bizonyítani tudja, hogy ilyen helyzet alakulhat ki, akkor a kompenzációs intézkedéseket úgy kell kialakítani, hogy ez elkerülhető legyen. |
| --- | --- |

(38)

Ezek az intézkedések magukban foglalhatják a vagyontárgyak értékesítését, a kapacitás vagy a piaci jelenlét csökkentését, illetve a piacra jutást akadályozó tényezők leépítését. A kompenzációs intézkedések megfelelőségének értékelésekor a Hatóság figyelembe veszi a piaci szerkezetet és a többi versenyfeltételt is annak biztosítása érdekében, hogy egyik intézkedés se vezessen a piaci szerkezet romlásához, például közvetetett módon monopólium vagy erős oligopolisztikus helyzet kialakulásához. Amennyiben az egyik EFTA-állam bizonyítani tudja, hogy ilyen helyzet alakulhat ki, akkor a kompenzációs intézkedéseket úgy kell kialakítani, hogy ez elkerülhető legyen.

| (39) | Az intézkedéseknek arányban kell állniuk a támogatás torzító hatásaival és különösen a vállalkozás méretével (13) és viszonylagos piaci súlyával. Az intézkedéseket elsősorban azo(ko)n a piac(ok)on kell végrehajtani, ahol a vállalkozás a szerkezetátalakítás után jelentős piaci részesedést szerez. A csökkentés mértékét minden esetben külön-külön kell megállapítani. A Hatóság a szükséges intézkedések mértékét a szerkezetátalakítási tervhez csatolt piaci elemzés alapján, illetve adott esetben a Hatóság rendelkezésére álló egyéb információk alapján határozza meg, ideértve az érdekelt felek által szolgáltatott információkat is. A szerkezetátalakítási tervben megfogalmazottak szerint a csökkentésnek a szerkezetátalakítás szerves részét kell képeznie. Ez az elv attól függetlenül is alkalmazandó, hogy a vagyontárgyak értékesítése az állami támogatás odaítélése előtt vagy után történik-e, feltéve hogy az egyazon szerkezetátalakítás részét képezi. A leírások és a veszteséges tevékenységek megszüntetése – ami mindenképpen szükséges az életképesség helyreállításához – a kompenzációs intézkedések értékelésének alkalmazásában nem minősülnek a kapacitás vagy a piaci jelenlét csökkentésének. Egy ilyen jellegű értékelés figyelembe veszi a korábban nyújtott megmentési célú támogatásokat is. |
| --- | --- |

(39)

Az intézkedéseknek arányban kell állniuk a támogatás torzító hatásaival és különösen a vállalkozás méretével (13) és viszonylagos piaci súlyával. Az intézkedéseket elsősorban azo(ko)n a piac(ok)on kell végrehajtani, ahol a vállalkozás a szerkezetátalakítás után jelentős piaci részesedést szerez. A csökkentés mértékét minden esetben külön-külön kell megállapítani. A Hatóság a szükséges intézkedések mértékét a szerkezetátalakítási tervhez csatolt piaci elemzés alapján, illetve adott esetben a Hatóság rendelkezésére álló egyéb információk alapján határozza meg, ideértve az érdekelt felek által szolgáltatott információkat is. A szerkezetátalakítási tervben megfogalmazottak szerint a csökkentésnek a szerkezetátalakítás szerves részét kell képeznie. Ez az elv attól függetlenül is alkalmazandó, hogy a vagyontárgyak értékesítése az állami támogatás odaítélése előtt vagy után történik-e, feltéve hogy az egyazon szerkezetátalakítás részét képezi. A leírások és a veszteséges tevékenységek megszüntetése – ami mindenképpen szükséges az életképesség helyreállításához – a kompenzációs intézkedések értékelésének alkalmazásában nem minősülnek a kapacitás vagy a piaci jelenlét csökkentésének. Egy ilyen jellegű értékelés figyelembe veszi a korábban nyújtott megmentési célú támogatásokat is.

| (40) | Ezt a feltételt azonban általában nem alkalmazzák a kisvállalkozásoknál, mivel feltételezhető, hogy a kisvállalkozásnak nyújtott eseti támogatás nem torzítja a versenyt a közös érdekkel ellentétes mértékben, kivéve ha egy adott ágazatban az állami támogatásokra vonatkozó szabályok másképp rendelkeznek, illetve ha a kedvezményezett egy hosszú távon többletkapacitással rendelkező piacon működik. |
| --- | --- |

(40)

Ezt a feltételt azonban általában nem alkalmazzák a kisvállalkozásoknál, mivel feltételezhető, hogy a kisvállalkozásnak nyújtott eseti támogatás nem torzítja a versenyt a közös érdekkel ellentétes mértékben, kivéve ha egy adott ágazatban az állami támogatásokra vonatkozó szabályok másképp rendelkeznek, illetve ha a kedvezményezett egy hosszú távon többletkapacitással rendelkező piacon működik.

| (41) | Amennyiben a kedvezményezett – a nagyberuházások regionális támogatására vonatkozó multiszektoriális keretrendszerrel (14) kapcsolatban meghatározottak szerint – egy hosszú távon strukturális többletkapacitással rendelkező piacon működik, akkor akár a vállalat kapacitásának vagy piaci jelenlétének 100 %-os csökkentését is előírhatják (15). |
| --- | --- |

(41)

Amennyiben a kedvezményezett – a nagyberuházások regionális támogatására vonatkozó multiszektoriális keretrendszerrel (14) kapcsolatban meghatározottak szerint – egy hosszú távon strukturális többletkapacitással rendelkező piacon működik, akkor akár a vállalat kapacitásának vagy piaci jelenlétének 100 %-os csökkentését is előírhatják (15).

A támogatás a minimumra korlátozódik: tényleges hozzájárulás támogatások igénybevétele nélkül

| (42) | A támogatás összegét és intenzitását szigorúan a szerkezetátalakítás elindításához szükséges szerkezetátalakítási költségekre kell korlátozni, figyelembe véve a vállalat, annak részvényesei vagy azon vállalatcsoport rendelkezésére álló pénzügyi forrásokat, amelyhez a vállalat tartozik. A becslés figyelembe veszi a korábban nyújtott megmentési célú támogatásokat. A támogatás kedvezményezettjeitől elvárják, hogy saját forrásaikból jelentős mértékben hozzájáruljanak a szerkezetátalakítási terv megvalósításához, ideértve a cég túléléséhez nem elengedhetetlenül szükséges vagyontárgyak eladását, illetve a piaci feltételek mellett igénybe vett külső finanszírozást. Az ilyen hozzájárulás azt jelzi, hogy a piac megvalósíthatónak tartja a vállalat életképességének helyreállítását. A hozzájárulásnak valósnak – azaz ténylegesnek, ami nem veszi figyelembe a jövőbeni várható nyereséget, például a pénzforgalmat – és a lehető legmagasabbnak kell lennie. |
| --- | --- |

(42)

A támogatás összegét és intenzitását szigorúan a szerkezetátalakítás elindításához szükséges szerkezetátalakítási költségekre kell korlátozni, figyelembe véve a vállalat, annak részvényesei vagy azon vállalatcsoport rendelkezésére álló pénzügyi forrásokat, amelyhez a vállalat tartozik. A becslés figyelembe veszi a korábban nyújtott megmentési célú támogatásokat. A támogatás kedvezményezettjeitől elvárják, hogy saját forrásaikból jelentős mértékben hozzájáruljanak a szerkezetátalakítási terv megvalósításához, ideértve a cég túléléséhez nem elengedhetetlenül szükséges vagyontárgyak eladását, illetve a piaci feltételek mellett igénybe vett külső finanszírozást. Az ilyen hozzájárulás azt jelzi, hogy a piac megvalósíthatónak tartja a vállalat életképességének helyreállítását. A hozzájárulásnak valósnak – azaz ténylegesnek, ami nem veszi figyelembe a jövőbeni várható nyereséget, például a pénzforgalmat – és a lehető legmagasabbnak kell lennie.

| (43) | A Hatóság általában a következő szerkezetátalakítási hozzájárulásokat (16) tekinti elfogadhatónak: kisvállalkozások esetében legalább 25 %, középvállalkozások esetében legalább 40 %, nagyvállalatok esetében pedig legalább 50 %. Kivételes és különlegesen nehéz körülmények között a Hatóság alacsonyabb hozzájárulást is elfogadhat; ezeket a körülményeket az EFTA-államnak bizonyítania kell. |
| --- | --- |

(43)

A Hatóság általában a következő szerkezetátalakítási hozzájárulásokat (16) tekinti elfogadhatónak: kisvállalkozások esetében legalább 25 %, középvállalkozások esetében legalább 40 %, nagyvállalatok esetében pedig legalább 50 %. Kivételes és különlegesen nehéz körülmények között a Hatóság alacsonyabb hozzájárulást is elfogadhat; ezeket a körülményeket az EFTA-államnak bizonyítania kell.

| (44) | A verseny torzításának korlátozása érdekében a támogatás összegét vagy folyósításának módját úgy kell kialakítani, hogy az ne bocsásson a szükségesnél több készpénzt a vállalat rendelkezésére, azt ugyanis a szerkezetátalakítási folyamathoz nem kapcsolódó, agresszív, a piaci versenyt torzító tevékenységekre lehetne felhasználni. Ennek megfelelően a szerkezetátalakítás után a Hatóság megvizsgálja a vállalkozás kötelezettségeit, ideértve az adósságok esetleges átütemezése vagy csökkentése utáni helyzetet, különösen azzal összefüggésben, hogy a vállalat a nemzeti jog alapján kezdeményezett kollektív fizetésképtelenségi eljárást követően tudja-e folytatni üzleti tevékenységet (17). Egyik támogatás sem fordítható olyan új befektetés finanszírozására, amely nem nélkülözhetetlen a vállalkozás életképességének helyreállításához. |
| --- | --- |

(44)

A verseny torzításának korlátozása érdekében a támogatás összegét vagy folyósításának módját úgy kell kialakítani, hogy az ne bocsásson a szükségesnél több készpénzt a vállalat rendelkezésére, azt ugyanis a szerkezetátalakítási folyamathoz nem kapcsolódó, agresszív, a piaci versenyt torzító tevékenységekre lehetne felhasználni. Ennek megfelelően a szerkezetátalakítás után a Hatóság megvizsgálja a vállalkozás kötelezettségeit, ideértve az adósságok esetleges átütemezése vagy csökkentése utáni helyzetet, különösen azzal összefüggésben, hogy a vállalat a nemzeti jog alapján kezdeményezett kollektív fizetésképtelenségi eljárást követően tudja-e folytatni üzleti tevékenységet (17). Egyik támogatás sem fordítható olyan új befektetés finanszírozására, amely nem nélkülözhetetlen a vállalkozás életképességének helyreállításához.

A támogatás engedélyezésére vonatkozó különleges feltételek

| (45) | A 37–41. pontban ismertetett kompenzációs intézkedéseken túl a Hatóság további feltételeket és kötelezettségeket írhat elő, amennyiben szükségesnek tartja azokat annak biztosításához, hogy – amennyiben az érintett EFTA-állam nem vállalt kötelezettséget ilyen rendelkezések elfogadására – a támogatás ne torzítsa a versenyt a közös érdekkel ellentétes mértékben. Előírhatja például, hogy az EFTA-állam:






  a) | maga fogadjon el bizonyos intézkedéseket (például az EGT jogszabályait kellően figyelembe véve nyissa meg a vállalat tevékenységéhez közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó piacokat más EGT-beli piaci szereplők számára is); |
| --- | --- | --- |

(45)

A 37–41. pontban ismertetett kompenzációs intézkedéseken túl a Hatóság további feltételeket és kötelezettségeket írhat elő, amennyiben szükségesnek tartja azokat annak biztosításához, hogy – amennyiben az érintett EFTA-állam nem vállalt kötelezettséget ilyen rendelkezések elfogadására – a támogatás ne torzítsa a versenyt a közös érdekkel ellentétes mértékben. Előírhatja például, hogy az EFTA-állam:

a)

maga fogadjon el bizonyos intézkedéseket (például az EGT jogszabályait kellően figyelembe véve nyissa meg a vállalat tevékenységéhez közvetlenül vagy közvetve kapcsolódó piacokat más EGT-beli piaci szereplők számára is);

| b) | írjon elő bizonyos kötelezettségeket a kedvezményezettre vonatkozóan; |
| --- | --- |

b)

írjon elő bizonyos kötelezettségeket a kedvezményezettre vonatkozóan;

| c) | tartózkodjon attól, hogy a szerkezetátalakítás időszaka alatt más típusú támogatásokat nyújtson a kedvezményezett vállalkozásnak. |
| --- | --- |

c)

tartózkodjon attól, hogy a szerkezetátalakítás időszaka alatt más típusú támogatásokat nyújtson a kedvezményezett vállalkozásnak.

A szerkezetátalakítási terv teljes megvalósítása és a feltételek betartása

| (46) | A vállalat köteles a szerkezetátalakítási tervet teljes mértékben megvalósítani és a támogatást engedélyező hatósági határozatban rögzített összes kötelezettséget végrehajtani. A felügyeletről és a bíróságról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 23. cikke és az EFTA Bíróságához – a felügyeletről és a bíróságról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban – benyújtott kereset lehetőségének sérelme nélkül a Hatóság a terv megvalósításának vagy az egyéb kötelezettségek teljesítésének elmulasztását a támogatással való visszaélésnek tekinti. |
| --- | --- |

(46)

A vállalat köteles a szerkezetátalakítási tervet teljes mértékben megvalósítani és a támogatást engedélyező hatósági határozatban rögzített összes kötelezettséget végrehajtani. A felügyeletről és a bíróságról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 23. cikke és az EFTA Bíróságához – a felügyeletről és a bíróságról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban – benyújtott kereset lehetőségének sérelme nélkül a Hatóság a terv megvalósításának vagy az egyéb kötelezettségek teljesítésének elmulasztását a támogatással való visszaélésnek tekinti.

| (47) | Amennyiben a szerkezetátalakítási intézkedések több évig elhúzódnak, és jelentős összegű támogatást foglalnak magukban, a Hatóság előírhatja a szerkezetátalakítási támogatás kifizetésének részletekre bontását, és az egyes részletek kifizetését a következő feltételekhez kötheti:






  a) | minden egyes kifizetés előtt igazolás a szerkezetátalakítási terv egyes szakaszainak kielégítő, a tervezett ütemezés szerinti megvalósításáról; vagy |
| --- | --- | --- |

(47)

Amennyiben a szerkezetátalakítási intézkedések több évig elhúzódnak, és jelentős összegű támogatást foglalnak magukban, a Hatóság előírhatja a szerkezetátalakítási támogatás kifizetésének részletekre bontását, és az egyes részletek kifizetését a következő feltételekhez kötheti:

a)

minden egyes kifizetés előtt igazolás a szerkezetátalakítási terv egyes szakaszainak kielégítő, a tervezett ütemezés szerinti megvalósításáról; vagy

| b) | jóváhagyás minden egyes kifizetés előtt, miután ellenőrizte, hogy a terv megvalósításának folyamata megfelelően halad. |
| --- | --- |

b)

jóváhagyás minden egyes kifizetés előtt, miután ellenőrizte, hogy a terv megvalósításának folyamata megfelelően halad.

Monitoring és éves beszámoló

| (48) | Az érintett EFTA-állam által rendszeresen benyújtott részletes beszámolókon keresztül olyan helyzetet kell teremteni, hogy a Hatóság biztosíthassa a szerkezetátalakítási terv megfelelő megvalósítását. |
| --- | --- |

(48)

Az érintett EFTA-állam által rendszeresen benyújtott részletes beszámolókon keresztül olyan helyzetet kell teremteni, hogy a Hatóság biztosíthassa a szerkezetátalakítási terv megfelelő megvalósítását.

| (49) | Nagyvállalatoknak nyújtott támogatás esetében az első ilyen jelentést általában legkésőbb a támogatás jóváhagyásától számított hat hónapon belül kell benyújtani a Hatóságnak. Ezt követően a jelentéseket legalább évente egyszer – egy meghatározott napon – kell beküldeni a Hatóságnak mindaddig, amíg a szerkezetátalakítási terv célkitűzései megvalósítottnak nem tekinthetők. Tartalmazniuk kell minden olyan információt, amire a Hatóságnak szüksége lehet a szerkezetátalakítási program megvalósításának, a vállalatnak teljesítendő kifizetések ütemezésének, pénzügyi helyzetének és a támogatást jóváhagyó határozatban rögzített feltételek és kötelezettségek betartásának figyelemmel kíséréséhez. Különösen tartalmazniuk kell az összes lényeges információt a szerkezetátalakítási időszak alatt a vállalatnak – egyedileg vagy egy átfogó rendszer keretében – bármely célra nyújtott támogatásokról (lásd a 67–70. pontot). Amennyiben a Hatóságnak azonnali igazolásra van szüksége bizonyos kulcsfontosságú tételek tekintetében – például üzembezárások vagy kapacitáscsökkentések – gyakoribb jelentéseket is megkövetelhet. |
| --- | --- |

(49)

Nagyvállalatoknak nyújtott támogatás esetében az első ilyen jelentést általában legkésőbb a támogatás jóváhagyásától számított hat hónapon belül kell benyújtani a Hatóságnak. Ezt követően a jelentéseket legalább évente egyszer – egy meghatározott napon – kell beküldeni a Hatóságnak mindaddig, amíg a szerkezetátalakítási terv célkitűzései megvalósítottnak nem tekinthetők. Tartalmazniuk kell minden olyan információt, amire a Hatóságnak szüksége lehet a szerkezetátalakítási program megvalósításának, a vállalatnak teljesítendő kifizetések ütemezésének, pénzügyi helyzetének és a támogatást jóváhagyó határozatban rögzített feltételek és kötelezettségek betartásának figyelemmel kíséréséhez. Különösen tartalmazniuk kell az összes lényeges információt a szerkezetátalakítási időszak alatt a vállalatnak – egyedileg vagy egy átfogó rendszer keretében – bármely célra nyújtott támogatásokról (lásd a 67–70. pontot). Amennyiben a Hatóságnak azonnali igazolásra van szüksége bizonyos kulcsfontosságú tételek tekintetében – például üzembezárások vagy kapacitáscsökkentések – gyakoribb jelentéseket is megkövetelhet.

| (50) | A KKV-knak nyújtott támogatás esetén általában elegendő évente elküldeni a kedvezményezett vállalkozás mérlegének és eredmény kimutatásának másolatát, kivéve, ha a támogatást jóváhagyó döntés szigorúbb feltételeket ír elő. |
| --- | --- |

(50)

A KKV-knak nyújtott támogatás esetén általában elegendő évente elküldeni a kedvezményezett vállalkozás mérlegének és eredmény kimutatásának másolatát, kivéve, ha a támogatást jóváhagyó döntés szigorúbb feltételeket ír elő.

16.3.2.3.   A szerkezetátalakítási terv módosítása

| (51) | Amennyiben a szerkezetátalakítási tervet jóváhagyták, az érintett EFTA-állam a szerkezetátalakítási időszak alatt kérheti a Hatóság hozzájárulását a szerkezetátalakítási terv és a támogatás összegének módosításához. A Hatóság abban az esetben hagyhatja jóvá ezeket a módosításokat, ha azok teljesítik a következő feltételeket:






  a) | a módosított tervnek továbbra is biztosítania kell, hogy a vállalkozás életképessége belátható időn belül helyreáll; |
| --- | --- | --- |

(51)

Amennyiben a szerkezetátalakítási tervet jóváhagyták, az érintett EFTA-állam a szerkezetátalakítási időszak alatt kérheti a Hatóság hozzájárulását a szerkezetátalakítási terv és a támogatás összegének módosításához. A Hatóság abban az esetben hagyhatja jóvá ezeket a módosításokat, ha azok teljesítik a következő feltételeket:

a)

a módosított tervnek továbbra is biztosítania kell, hogy a vállalkozás életképessége belátható időn belül helyreáll;

| b) | amennyiben nő a támogatás összege, a velejáró kompenzációs intézkedéseknek túl kell mutatniuk az eredetileg előírt intézkedéseken; |
| --- | --- |

b)

amennyiben nő a támogatás összege, a velejáró kompenzációs intézkedéseknek túl kell mutatniuk az eredetileg előírt intézkedéseken;

| c) | amennyiben a javasolt kompenzációs intézkedések az eredetileg tervezetteknél kisebbek, a támogatás összegét ennek megfelelően csökkenteni kell; |
| --- | --- |

c)

amennyiben a javasolt kompenzációs intézkedések az eredetileg tervezetteknél kisebbek, a támogatás összegét ennek megfelelően csökkenteni kell;

| d) | a kompenzációs intézkedések megvalósításának új ütemezése az eredetileg elfogadott ütemezéshez képest csak a vállalaton vagy az EFTA-államon kívülálló okok miatt késhet: eltérő esetben a támogatás összegét megfelelően csökkenteni kell. |
| --- | --- |

d)

a kompenzációs intézkedések megvalósításának új ütemezése az eredetileg elfogadott ütemezéshez képest csak a vállalaton vagy az EFTA-államon kívülálló okok miatt késhet: eltérő esetben a támogatás összegét megfelelően csökkenteni kell.

| (52) | Amennyiben a Hatóság által megszabott feltételek enyhülnek, illetve az EFTA-állam által vállalt kötelezettségek mérséklődnek, a támogatás összegét ennek megfelelően csökkenteni kell, vagy más feltételek szabhatók. |
| --- | --- |

(52)

Amennyiben a Hatóság által megszabott feltételek enyhülnek, illetve az EFTA-állam által vállalt kötelezettségek mérséklődnek, a támogatás összegét ennek megfelelően csökkenteni kell, vagy más feltételek szabhatók.

| (53) | Amennyiben egy EFTA-állam a Hatóság tájékoztatása nélkül módosítja a jóváhagyott szerkezetátalakítási tervet, akkor a Hatóság a felügyeletről és a bíróságról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 23. cikke és az EFTA Bíróságához – a felügyeletről és a bíróságról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban – benyújtott kereset lehetőségének sérelme nélkül a felügyeletről és a bíróságról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 16. cikkében (támogatással való visszaélés) előírtak szerint eljárást kezdeményez. |
| --- | --- |

(53)

Amennyiben egy EFTA-állam a Hatóság tájékoztatása nélkül módosítja a jóváhagyott szerkezetátalakítási tervet, akkor a Hatóság a felügyeletről és a bíróságról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 23. cikke és az EFTA Bíróságához – a felügyeletről és a bíróságról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban – benyújtott kereset lehetőségének sérelme nélkül a felügyeletről és a bíróságról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 16. cikkében (támogatással való visszaélés) előírtak szerint eljárást kezdeményez.

16.3.2.4.   Támogatható térségekben nyújtott szerkezetátalakítási támogatás

| (54) | A Hatóság a támogatható térségekben nyújtandó szerkezetátalakítási támogatások elbírálásakor figyelembe veszi a regionális fejlesztési igényeket. Azonban az a tény, hogy a nehézségekkel küzdő vállalkozás egy támogatható térségben található, még nem indokolja a megengedő magatartást a szerkezetátalakítási támogatásokkal kapcsolatban: a vállalatok mesterséges életben tartása közép- és hosszú távon nem segíti a régiót. Továbbá a regionális fejlődés előmozdítása terén a régiók saját érdekét a legjobban az szolgálja, ha a forrásokat mihamarabb olyan tevékenységek fejlesztésére fordítják, amelyek életképesek és fenntarthatók. Végül a verseny torzulását még a támogatható térségekben lévő vállalkozásoknak nyújtott támogatások esetén is a minimálisra kell szorítani. Ebben az összefüggésben figyelembe kell venni azokat a lehetséges káros mellékhatásokat is, amelyek az érintett területeken és más támogatható térségekben jelentkezhetnek. |
| --- | --- |

(54)

A Hatóság a támogatható térségekben nyújtandó szerkezetátalakítási támogatások elbírálásakor figyelembe veszi a regionális fejlesztési igényeket. Azonban az a tény, hogy a nehézségekkel küzdő vállalkozás egy támogatható térségben található, még nem indokolja a megengedő magatartást a szerkezetátalakítási támogatásokkal kapcsolatban: a vállalatok mesterséges életben tartása közép- és hosszú távon nem segíti a régiót. Továbbá a regionális fejlődés előmozdítása terén a régiók saját érdekét a legjobban az szolgálja, ha a forrásokat mihamarabb olyan tevékenységek fejlesztésére fordítják, amelyek életképesek és fenntarthatók. Végül a verseny torzulását még a támogatható térségekben lévő vállalkozásoknak nyújtott támogatások esetén is a minimálisra kell szorítani. Ebben az összefüggésben figyelembe kell venni azokat a lehetséges káros mellékhatásokat is, amelyek az érintett területeken és más támogatható térségekben jelentkezhetnek.

| (55) | Így a 31–53. pontban felsorolt feltételek egyformán alkalmazandók a támogatható térségekre is, még akkor is, ha figyelembe veszik a regionális fejlesztési szükségleteket. A támogatható térségekben azonban a támogatás jóváhagyásának feltételei – a kompenzációs intézkedések megvalósítása és a kedvezményezett által teljesítendő hozzájárulás mértékének tekintetében – kevésbé szigorúak is lehetnek, kivéve, ha egy bizonyos ágazatnak nyújtott állami támogatásra vonatkozó szabályok másképpen rendelkeznek. Amennyiben a regionális fejlesztési igények indokolják – azokban az esetekben, amikor a kapacitás vagy a piaci jelenlét csökkentése tűnik a leghelyénvalóbb intézkedésnek a verseny torzulásának elkerülése érdekében –, a támogatható térségekben alacsonyabb lesz az előírt csökkentés, mint a nem támogatható térségekben. Azokban az esetekben, amikor az érintett EFTA-államoknak igazolást kell benyújtaniuk, különbséget tesznek az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti regionális támogatásra jogosultak és a megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti támogatásra jogosultak között, hogy figyelembe vegyék az előbbi térségek súlyosabb regionális problémáit. |
| --- | --- |

(55)

Így a 31–53. pontban felsorolt feltételek egyformán alkalmazandók a támogatható térségekre is, még akkor is, ha figyelembe veszik a regionális fejlesztési szükségleteket. A támogatható térségekben azonban a támogatás jóváhagyásának feltételei – a kompenzációs intézkedések megvalósítása és a kedvezményezett által teljesítendő hozzájárulás mértékének tekintetében – kevésbé szigorúak is lehetnek, kivéve, ha egy bizonyos ágazatnak nyújtott állami támogatásra vonatkozó szabályok másképpen rendelkeznek. Amennyiben a regionális fejlesztési igények indokolják – azokban az esetekben, amikor a kapacitás vagy a piaci jelenlét csökkentése tűnik a leghelyénvalóbb intézkedésnek a verseny torzulásának elkerülése érdekében –, a támogatható térségekben alacsonyabb lesz az előírt csökkentés, mint a nem támogatható térségekben. Azokban az esetekben, amikor az érintett EFTA-államoknak igazolást kell benyújtaniuk, különbséget tesznek az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti regionális támogatásra jogosultak és a megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti támogatásra jogosultak között, hogy figyelembe vegyék az előbbi térségek súlyosabb regionális problémáit.

16.3.2.5.   A KKV-k szerkezetátalakítására nyújtott támogatás

| (56) | A kisvállalkozásoknak (18) nyújtott támogatások általában kevésbé befolyásolják a kereskedelmi feltételeket, mint a közép- vagy nagyvállalatoknak nyújtott támogatások. Ez igaz a szerkezetátalakítás elősegítésére nyújtott támogatásra is, így a 31–53. pontban meghatározott feltételeket kevésbé szigorúan alkalmazzák a következő szempontból:






  a) | a kisvállalkozásoknak nyújtott szerkezetátalakítási támogatást általában nem kötik kompenzációs intézkedésekhez (lásd a 40. pontot), kivéve ha egy adott ágazatban az állami támogatásokra vonatkozó szabályok másképp nem rendelkeznek; |
| --- | --- | --- |

(56)

A kisvállalkozásoknak (18) nyújtott támogatások általában kevésbé befolyásolják a kereskedelmi feltételeket, mint a közép- vagy nagyvállalatoknak nyújtott támogatások. Ez igaz a szerkezetátalakítás elősegítésére nyújtott támogatásra is, így a 31–53. pontban meghatározott feltételeket kevésbé szigorúan alkalmazzák a következő szempontból:

a)

a kisvállalkozásoknak nyújtott szerkezetátalakítási támogatást általában nem kötik kompenzációs intézkedésekhez (lásd a 40. pontot), kivéve ha egy adott ágazatban az állami támogatásokra vonatkozó szabályok másképp nem rendelkeznek;

| b) | a beszámolók tartalmára vonatkozó követelmények kevésbé szigorúak a KKV-k tekintetében (lásd a 48., 49. és 50. pontot). |
| --- | --- |

b)

a beszámolók tartalmára vonatkozó követelmények kevésbé szigorúak a KKV-k tekintetében (lásd a 48., 49. és 50. pontot).

| (57) | Az »egyszer és mindenkorra« alapelv (16.3.3. pont) azonban teljes mértékben alkalmazandó a KKV-kra. |
| --- | --- |

(57)

Az »egyszer és mindenkorra« alapelv (16.3.3. pont) azonban teljes mértékben alkalmazandó a KKV-kra.

| (58) | A KKV-k esetében a Hatóságnak nem kell jóváhagynia a szerkezetátalakítási tervet. A tervnek azonban teljesítenie kell a 34–36. pontban meghatározott követelményeket, az érintett EFTA-államnak jóvá kell hagynia azt, és tájékoztatnia kell róla a Hatóságot. A támogatás odaítélését a szerkezetátalakítási terv teljes körű megvalósításához kell kötni. E feltételek betartásának ellenőrzése az EFTA-állam kötelessége. |
| --- | --- |

(58)

A KKV-k esetében a Hatóságnak nem kell jóváhagynia a szerkezetátalakítási tervet. A tervnek azonban teljesítenie kell a 34–36. pontban meghatározott követelményeket, az érintett EFTA-államnak jóvá kell hagynia azt, és tájékoztatnia kell róla a Hatóságot. A támogatás odaítélését a szerkezetátalakítási terv teljes körű megvalósításához kell kötni. E feltételek betartásának ellenőrzése az EFTA-állam kötelessége.

16.3.2.6.   A szerkezetátalakítás szociális költségeinek fedezésére nyújtott támogatás

| (59) | A szerkezetátalakítási tervek általában az érintett tevékenységek leépítését vagy megszüntetését vonják maguk után. Ilyen megszorításokra gyakran – a támogatásnyújtás feltételeként megkövetelhető kapacitáscsökkentésen túl – az ésszerűsítés és hatékonyság érdekében van szükség. Bármi is legyen az oka, az intézkedések általában létszámleépítéssel járnak a vállalatnál. |
| --- | --- |

(59)

A szerkezetátalakítási tervek általában az érintett tevékenységek leépítését vagy megszüntetését vonják maguk után. Ilyen megszorításokra gyakran – a támogatásnyújtás feltételeként megkövetelhető kapacitáscsökkentésen túl – az ésszerűsítés és hatékonyság érdekében van szükség. Bármi is legyen az oka, az intézkedések általában létszámleépítéssel járnak a vállalatnál.

| (60) | Az EFTA-államok munkajogi szabályozása tartalmazhat olyan általános szociális biztonsági rendszereket, amelyek keretében közvetlenül az elbocsátott alkalmazottaknak fizetik ki a végkielégítést vagy a korengedményes nyugdíjat. Az ilyen rendszerek nem tekintendők az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(60)

Az EFTA-államok munkajogi szabályozása tartalmazhat olyan általános szociális biztonsági rendszereket, amelyek keretében közvetlenül az elbocsátott alkalmazottaknak fizetik ki a végkielégítést vagy a korengedményes nyugdíjat. Az ilyen rendszerek nem tekintendők az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó állami támogatásnak.

| (61) | Az alkalmazottakat közvetlenül megillető végkielégítés és korengedményes nyugdíj mellett az általános szociális biztonsági rendszerek gyakran azt is előírják, hogy a kormánynak fedeznie kell a vállalat által az elbocsátott dolgozóknak nyújtott juttatások költségét, amelyek meghaladják a vállalat törvényben előírt vagy szerződésben vállalt kötelezettségeit. Amennyiben ezek a rendszerek általában – ágazati korlátozás nélkül – minden olyan dolgozó számára elérhetőek, akik megfelelnek az előre meghatározott és automatikus jogosultsági feltételeknek, akkor ezek nem tekintendők olyan rendszernek, amely a 61. cikk (19) bekezdése szerint szerkezetátalakítás alatt álló vállalkozásnak nyújtott támogatást tartalmaz. Másrészről, ha a rendszert bizonyos iparágak szerkezetátalakításának elősegítésére használják fel, az – figyelembe véve a rendszer szelektív alkalmazását – akár támogatást is jelenthet (19). |
| --- | --- |

(61)

Az alkalmazottakat közvetlenül megillető végkielégítés és korengedményes nyugdíj mellett az általános szociális biztonsági rendszerek gyakran azt is előírják, hogy a kormánynak fedeznie kell a vállalat által az elbocsátott dolgozóknak nyújtott juttatások költségét, amelyek meghaladják a vállalat törvényben előírt vagy szerződésben vállalt kötelezettségeit. Amennyiben ezek a rendszerek általában – ágazati korlátozás nélkül – minden olyan dolgozó számára elérhetőek, akik megfelelnek az előre meghatározott és automatikus jogosultsági feltételeknek, akkor ezek nem tekintendők olyan rendszernek, amely a 61. cikk (19) bekezdése szerint szerkezetátalakítás alatt álló vállalkozásnak nyújtott támogatást tartalmaz. Másrészről, ha a rendszert bizonyos iparágak szerkezetátalakításának elősegítésére használják fel, az – figyelembe véve a rendszer szelektív alkalmazását – akár támogatást is jelenthet (19).

| (62) | A végkielégítés és/vagy korengedményes nyugdíj fizetésére vállalt kötelezettségek, amelyek a munkajogi szabályozások vagy a szakszervezetekkel kötött kollektív megállapodások alapján magát a vállalatot terhelik, szokásos üzleti költségnek tekintendők, amelyeket a vállalkozásnak saját forrásaiból kell teljesítenie. Ebből kifolyólag az államnak az ilyen költségekhez való bárminemű hozzájárulását támogatásnak kell tekinteni. Ebből a szempontból lényegtelen, hogy a kifizetéseket közvetlenül a vállalkozás kapja meg, vagy egy kormányhivatal adminisztratív intézkedésein keresztül jut el a munkavállalókhoz. |
| --- | --- |

(62)

A végkielégítés és/vagy korengedményes nyugdíj fizetésére vállalt kötelezettségek, amelyek a munkajogi szabályozások vagy a szakszervezetekkel kötött kollektív megállapodások alapján magát a vállalatot terhelik, szokásos üzleti költségnek tekintendők, amelyeket a vállalkozásnak saját forrásaiból kell teljesítenie. Ebből kifolyólag az államnak az ilyen költségekhez való bárminemű hozzájárulását támogatásnak kell tekinteni. Ebből a szempontból lényegtelen, hogy a kifizetéseket közvetlenül a vállalkozás kapja meg, vagy egy kormányhivatal adminisztratív intézkedésein keresztül jut el a munkavállalókhoz.

| (63) | A Hatóság nem él előzetes ellenvetéssel az ilyen támogatás tekintetében, ha azt nehézségekkel küzdő vállalkozásnak nyújtják, mivel az a vállalkozás érdekein túlmutató és azt meghaladó gazdasági hasznot eredményez, elősegíti a strukturális változást és csökkenti a nehézségeket. |
| --- | --- |

(63)

A Hatóság nem él előzetes ellenvetéssel az ilyen támogatás tekintetében, ha azt nehézségekkel küzdő vállalkozásnak nyújtják, mivel az a vállalkozás érdekein túlmutató és azt meghaladó gazdasági hasznot eredményez, elősegíti a strukturális változást és csökkenti a nehézségeket.

| (64) | A végkielégítés és a korengedményes nyugdíj költségeinek fedezése mellett gyakran nyújtanak támogatást olyan tényleges szerkezetátalakítási programokra, amelyek keretében képzéseket és pályatanácsadást végeznek, gyakorlati segítséget nyújtanak az alternatív munkahelyek keresésében és az áthelyezéssel kapcsolatban, illetve szakképzést és támogatást biztosítanak az új vállalkozás alapítását tervező alkalmazottak számára. A Hatóság következetesen kedvezően értékeli az ilyen támogatásokat, amennyiben azokat nehézségekkel küzdő vállalkozásoknak nyújtják. |
| --- | --- |

(64)

A végkielégítés és a korengedményes nyugdíj költségeinek fedezése mellett gyakran nyújtanak támogatást olyan tényleges szerkezetátalakítási programokra, amelyek keretében képzéseket és pályatanácsadást végeznek, gyakorlati segítséget nyújtanak az alternatív munkahelyek keresésében és az áthelyezéssel kapcsolatban, illetve szakképzést és támogatást biztosítanak az új vállalkozás alapítását tervező alkalmazottak számára. A Hatóság következetesen kedvezően értékeli az ilyen támogatásokat, amennyiben azokat nehézségekkel küzdő vállalkozásoknak nyújtják.

| (65) | A 61–64. pontban ismertetett támogatástípusokat egyértelműen fel kell tüntetni a szerkezetátalakítási tervben, mivel a kizárólag az elbocsátott munkavállalók javára hozott szociális intézkedésekre nyújtott támogatást hagyják figyelmen kívül a 37–41. pontban említett kompenzációs intézkedések körének meghatározásakor. |
| --- | --- |

(65)

A 61–64. pontban ismertetett támogatástípusokat egyértelműen fel kell tüntetni a szerkezetátalakítási tervben, mivel a kizárólag az elbocsátott munkavállalók javára hozott szociális intézkedésekre nyújtott támogatást hagyják figyelmen kívül a 37–41. pontban említett kompenzációs intézkedések körének meghatározásakor.

| (66) | A közös érdekek védelme céljából a Hatóság a szerkezetátalakítási tervvel kapcsolatban biztosítja, hogy a szerkezetátalakítás a lehető legkisebb szociális hatást gyakorolja az EGT-megállapodás többi, a támogatást nyújtó államon kívüli Szerződő Felére. |
| --- | --- |

(66)

A közös érdekek védelme céljából a Hatóság a szerkezetátalakítási tervvel kapcsolatban biztosítja, hogy a szerkezetátalakítás a lehető legkisebb szociális hatást gyakorolja az EGT-megállapodás többi, a támogatást nyújtó államon kívüli Szerződő Felére.

16.3.2.7.   A Hatóság kötelező tájékoztatása a szerkezetátalakítás időszaka alatt a kedvezményezettnek nyújtott egyéb támogatásról

| (67) | Egy nagy- vagy középvállalatnak nyújtott szerkezetátalakítási támogatást ezen iránymutatások fényében megvizsgálva egyértelmű, hogy a szerkezetátalakítás időszaka alatt nyújtott egyéb támogatások – még a már engedélyezett rendszerek keretében nyújtottak is – alkalmasak arra, hogy befolyásolják a Hatóságnak a szükséges kompenzációs intézkedések mértékével kapcsolatos értékelését. |
| --- | --- |

(67)

Egy nagy- vagy középvállalatnak nyújtott szerkezetátalakítási támogatást ezen iránymutatások fényében megvizsgálva egyértelmű, hogy a szerkezetátalakítás időszaka alatt nyújtott egyéb támogatások – még a már engedélyezett rendszerek keretében nyújtottak is – alkalmasak arra, hogy befolyásolják a Hatóságnak a szükséges kompenzációs intézkedések mértékével kapcsolatos értékelését.

| (68) | A nagy- vagy középvállalatok szerkezetátalakítására nyújtott támogatásról szóló értesítésben fel kell tüntetni minden olyan egyéb támogatást, amelyet a szerkezetátalakítás időszaka alatt a kedvezményezett vállalkozásnak nyújtani kívánnak, kivéve, ha arra a de minimis szabályok vagy mentességi szabályozások irányadóak. |
| --- | --- |

(68)

A nagy- vagy középvállalatok szerkezetátalakítására nyújtott támogatásról szóló értesítésben fel kell tüntetni minden olyan egyéb támogatást, amelyet a szerkezetátalakítás időszaka alatt a kedvezményezett vállalkozásnak nyújtani kívánnak, kivéve, ha arra a de minimis szabályok vagy mentességi szabályozások irányadóak.

| (69) | A Hatóság a szerkezetátalakítási támogatás elbírálásakor figyelembe veszi az ilyen támogatásokat. A szerkezetátalakítás időszaka alatt a Hatóságot külön értesíteni kell a nagy- vagy középvállalatoknak nyújtott tényleges támogatásokról – ideértve a már engedélyezett rendszer keretében nyújtott támogatást is –, amennyiben a szerkezetátalakítási támogatásra vonatkozó határozat elfogadásakor ez nem történt meg. |
| --- | --- |

(69)

A Hatóság a szerkezetátalakítási támogatás elbírálásakor figyelembe veszi az ilyen támogatásokat. A szerkezetátalakítás időszaka alatt a Hatóságot külön értesíteni kell a nagy- vagy középvállalatoknak nyújtott tényleges támogatásokról – ideértve a már engedélyezett rendszer keretében nyújtott támogatást is –, amennyiben a szerkezetátalakítási támogatásra vonatkozó határozat elfogadásakor ez nem történt meg.

| (70) | A Hatóság biztosítja, hogy az engedélyezett rendszerek keretében nyújtott támogatás nem alkalmas az ezen iránymutatásokban megfogalmazott követelmények kijátszására. |
| --- | --- |

(70)

A Hatóság biztosítja, hogy az engedélyezett rendszerek keretében nyújtott támogatás nem alkalmas az ezen iránymutatásokban megfogalmazott követelmények kijátszására.

16.3.3.   »Egyszer és mindenkorra«

| (71) | A megmentési célú támogatás egyszeri művelet, amelynek célja, hogy egy korlátozott időszakon keresztül biztosítsa a vállalat gazdasági tevékenységének folytatását, és így felmérhető legyen annak jövője. Nem lenne célszerű megengedni a megmentési célú támogatások ismételt odaítélését, mert ez csupán konzerválná a fennálló állapotot, késleltetné az elkerülhetetlent, miközben a gazdasági és szociális problémákat a hatékonyabb termelőkre vagy az EGT-megállapodás többi Szerződő Felére hárítaná. Ezért a megmentési célú támogatás csak egyszer nyújtható (»egyszer és mindenkorra« elv). Ugyanezzel az elvvel összhangban – annak megakadályozása érdekében, hogy egyes vállalkozásokat igazságtalanul támogassanak, miközben azok csak az ismételt állami támogatásoknak köszönhetően képesek fennmaradni – a szerkezetátalakítási támogatás is csak egyszer nyújtható. Végezetül, ha egy korábban már szerkezetátalakítási támogatásban részesült vállalkozásnak megmentési támogatást nyújtanak, az tekinthető úgy, hogy a kedvezményezett nehézségei visszatérő jellegűek, és az ismétlődő állami beavatkozás olyan torzulásokat idéz elő, amelyek már ellentétesek a közös érdekkel. Ezeket az ismétlődő állami beavatkozásokat meg kell tiltani. |
| --- | --- |

(71)

A megmentési célú támogatás egyszeri művelet, amelynek célja, hogy egy korlátozott időszakon keresztül biztosítsa a vállalat gazdasági tevékenységének folytatását, és így felmérhető legyen annak jövője. Nem lenne célszerű megengedni a megmentési célú támogatások ismételt odaítélését, mert ez csupán konzerválná a fennálló állapotot, késleltetné az elkerülhetetlent, miközben a gazdasági és szociális problémákat a hatékonyabb termelőkre vagy az EGT-megállapodás többi Szerződő Felére hárítaná. Ezért a megmentési célú támogatás csak egyszer nyújtható (»egyszer és mindenkorra« elv). Ugyanezzel az elvvel összhangban – annak megakadályozása érdekében, hogy egyes vállalkozásokat igazságtalanul támogassanak, miközben azok csak az ismételt állami támogatásoknak köszönhetően képesek fennmaradni – a szerkezetátalakítási támogatás is csak egyszer nyújtható. Végezetül, ha egy korábban már szerkezetátalakítási támogatásban részesült vállalkozásnak megmentési támogatást nyújtanak, az tekinthető úgy, hogy a kedvezményezett nehézségei visszatérő jellegűek, és az ismétlődő állami beavatkozás olyan torzulásokat idéz elő, amelyek már ellentétesek a közös érdekkel. Ezeket az ismétlődő állami beavatkozásokat meg kell tiltani.

| (72) | Amikor a Hatóságot tájékoztatják a tervezett megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatásról, az EFTA-állam köteles jelezni, hogy az érintett vállalkozás korábban részesült-e már megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatásban, ideértve az ezen iránymutatások hatálybalépése előtt nyújtott és nem bejelentett támogatásokat is (20). Ha volt ilyen, és kevesebb mint tíz év telt el a megmentési célú támogatás folyósítása, illetve a szerkezetátalakítás időszakának vége vagy a megmentési terv megvalósításának befejezése óta (attól függően, hogy melyik volt legkésőbb), akkor a Hatóság nem engedélyez több megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatást. E szabálytól a következő esetekben lehet eltérni:






  a) | a szerkezetátalakítási támogatást a megmentési célú támogatást követően, egyetlen szerkezetátalakítási intézkedés részeként nyújtják; |
| --- | --- | --- |

(72)

Amikor a Hatóságot tájékoztatják a tervezett megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatásról, az EFTA-állam köteles jelezni, hogy az érintett vállalkozás korábban részesült-e már megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatásban, ideértve az ezen iránymutatások hatálybalépése előtt nyújtott és nem bejelentett támogatásokat is (20). Ha volt ilyen, és kevesebb mint tíz év telt el a megmentési célú támogatás folyósítása, illetve a szerkezetátalakítás időszakának vége vagy a megmentési terv megvalósításának befejezése óta (attól függően, hogy melyik volt legkésőbb), akkor a Hatóság nem engedélyez több megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatást. E szabálytól a következő esetekben lehet eltérni:

a)

a szerkezetátalakítási támogatást a megmentési célú támogatást követően, egyetlen szerkezetátalakítási intézkedés részeként nyújtják;

| b) | a megmentési célú támogatást a 16.3.1.1. pont feltételeinek teljesítése mellett nyújtották, és a támogatást nem követte az állam által támogatott szerkezetátalakítás, ha:






  i. | a vállalkozásról ésszerűen feltételezhető, hogy a megmentési célú támogatás megítélése után hosszú távon életképes marad; és |
| --- | --- | --- |

b)

a megmentési célú támogatást a 16.3.1.1. pont feltételeinek teljesítése mellett nyújtották, és a támogatást nem követte az állam által támogatott szerkezetátalakítás, ha:

i.

a vállalkozásról ésszerűen feltételezhető, hogy a megmentési célú támogatás megítélése után hosszú távon életképes marad; és

| ii. | az újabb megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatás legalább öt év elteltével válik szükségessé, és az is olyan előre nem látható körülmények (21) miatt, amelyekért a vállalat nem felelős; |
| --- | --- |

ii.

az újabb megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatás legalább öt év elteltével válik szükségessé, és az is olyan előre nem látható körülmények (21) miatt, amelyekért a vállalat nem felelős;

| c) | kivételes és előre nem látható körülmények esetén, amelyekért a vállalat nem felelős. |
| --- | --- |

c)

kivételes és előre nem látható körülmények esetén, amelyekért a vállalat nem felelős.

A b) és c) pontban meghatározott esetekben nem alkalmazható a 16.3.1.2. pontban említett egyszerűsített eljárás.

| (73) | E szabály alkalmazását semmiképpen sem befolyásolja a kedvezményezett vállalkozás tulajdonviszonyaiban a támogatás folyósítása után bekövetkezett változás, illetve bármilyen bírósági vagy hatósági eljárás, amelyek eredményeképpen mérlege biztosabb alapokon nyugszik, csökkennek kötelezettségei, illetve – ha ugyanaz a vállalkozás folytatja az üzleti tevékenységet – megszűnnek korábbi adósságai. |
| --- | --- |

(73)

E szabály alkalmazását semmiképpen sem befolyásolja a kedvezményezett vállalkozás tulajdonviszonyaiban a támogatás folyósítása után bekövetkezett változás, illetve bármilyen bírósági vagy hatósági eljárás, amelyek eredményeképpen mérlege biztosabb alapokon nyugszik, csökkennek kötelezettségei, illetve – ha ugyanaz a vállalkozás folytatja az üzleti tevékenységet – megszűnnek korábbi adósságai.

| (74) | Amennyiben vállalatcsoport részesült megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatásban, a Hatóság általában nem engedélyezi a további megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatást magának a csoportnak vagy a csoport bármelyik tagjának, kivéve ha a megmentési célú támogatás folyósítása, a szerkezetátalakítás időszakának vége vagy a megmentési terv megvalósításának befejezése óta (attól függően, hogy melyik volt legkésőbb) eltelt tíz év. Amennyiben egy vállalatcsoporthoz tartozó egység megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatásban részesült, maga a csoport és a csoport többi tagja – a támogatás korábbi kedvezményezettjének kivételével – továbbra is jogosult marad a megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatásra (ezen iránymutatás többi rendelkezésének betartása mellett). Az EFTA-államok kötelesek biztosítani, hogy a csoport vagy a csoport többi tagja nem ruházza át a támogatást a támogatás korábbi kedvezményezettjére. |
| --- | --- |

(74)

Amennyiben vállalatcsoport részesült megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatásban, a Hatóság általában nem engedélyezi a további megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatást magának a csoportnak vagy a csoport bármelyik tagjának, kivéve ha a megmentési célú támogatás folyósítása, a szerkezetátalakítás időszakának vége vagy a megmentési terv megvalósításának befejezése óta (attól függően, hogy melyik volt legkésőbb) eltelt tíz év. Amennyiben egy vállalatcsoporthoz tartozó egység megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatásban részesült, maga a csoport és a csoport többi tagja – a támogatás korábbi kedvezményezettjének kivételével – továbbra is jogosult marad a megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatásra (ezen iránymutatás többi rendelkezésének betartása mellett). Az EFTA-államok kötelesek biztosítani, hogy a csoport vagy a csoport többi tagja nem ruházza át a támogatást a támogatás korábbi kedvezményezettjére.

| (75) | Ha egy vállalkozás átveszi egy másik vállalkozás vagyonát, különösen, ha egy olyan vállalatét, amellyel szemben kezdeményezték a 73. pontban említett eljárásokat vagy a nemzeti jogszabályok alapján indított kollektív fizetésképtelenségi eljárást, és amely már részesült megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatásban, a vevőre nem alkalmazandó az »egyszer és mindenkorra« követelmény, feltéve hogy teljesülnek a következő halmozott feltételek:






  a) | a vevő egyértelműen elkülönül a régi vállalkozástól; |
| --- | --- | --- |

(75)

Ha egy vállalkozás átveszi egy másik vállalkozás vagyonát, különösen, ha egy olyan vállalatét, amellyel szemben kezdeményezték a 73. pontban említett eljárásokat vagy a nemzeti jogszabályok alapján indított kollektív fizetésképtelenségi eljárást, és amely már részesült megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatásban, a vevőre nem alkalmazandó az »egyszer és mindenkorra« követelmény, feltéve hogy teljesülnek a következő halmozott feltételek:

a)

a vevő egyértelműen elkülönül a régi vállalkozástól;

| b) | a vevő a régi vállalkozás vagyonát piaci áron szerezte meg; |
| --- | --- |

b)

a vevő a régi vállalkozás vagyonát piaci áron szerezte meg;

| c) | a régi vállalat felszámolása vagy bírói gondnokság alá helyezése, valamint felvásárlása nem pusztán az »egyszer és mindenkorra« elv alkalmazásának elkerülését célzó eszközök: a Hatóság dönthet arról, hogy valóban ez az eset áll-e fenn, például ha a vevő által tapasztalt nehézségek a régi vállalat vagyonának átvételekor egyértelműen előreláthatóak voltak. |
| --- | --- |

c)

a régi vállalat felszámolása vagy bírói gondnokság alá helyezése, valamint felvásárlása nem pusztán az »egyszer és mindenkorra« elv alkalmazásának elkerülését célzó eszközök: a Hatóság dönthet arról, hogy valóban ez az eset áll-e fenn, például ha a vevő által tapasztalt nehézségek a régi vállalat vagyonának átvételekor egyértelműen előreláthatóak voltak.

| (76) | Itt azonban hangsúlyozni kell, hogy a vállalat vagyontárgyainak felvásárlására nyújtott támogatás ezen iránymutatások alapján nem engedélyezhető, mivel kezdeti befektetési támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(76)

Itt azonban hangsúlyozni kell, hogy a vállalat vagyontárgyainak felvásárlására nyújtott támogatás ezen iránymutatások alapján nem engedélyezhető, mivel kezdeti befektetési támogatásnak minősül.

16.4.   Támogatási rendszerek KKV-knak

16.4.1.   Általános elvek

| (77) | A Hatóság csak akkor engedélyezi a nehézségekkel küzdő kis- és középvállalkozásoknak nyújtandó megmentési célú és/vagy szerkezetátalakítási támogatást biztosító rendszereket, ha az érintett vállalkozások megfelelnek a KKV-k meghatározásának. A következő különleges rendelkezésekre is figyelemmel e rendszerek összeegyeztethetőségét a 16.2. és a 16.3. pontban meghatározott feltételek alapján kell értékelni, kivéve a 16.3.1.2. pontot, amely nem alkalmazandó a támogatási rendszerekre. Egy rendszer keretében nyújtott, de a felsorolt feltételek valamelyikét nem teljesítő támogatást külön be kell jelenteni, és azt a Hatóságnak előzetesen jóvá kell hagynia. |
| --- | --- |

(77)

A Hatóság csak akkor engedélyezi a nehézségekkel küzdő kis- és középvállalkozásoknak nyújtandó megmentési célú és/vagy szerkezetátalakítási támogatást biztosító rendszereket, ha az érintett vállalkozások megfelelnek a KKV-k meghatározásának. A következő különleges rendelkezésekre is figyelemmel e rendszerek összeegyeztethetőségét a 16.2. és a 16.3. pontban meghatározott feltételek alapján kell értékelni, kivéve a 16.3.1.2. pontot, amely nem alkalmazandó a támogatási rendszerekre. Egy rendszer keretében nyújtott, de a felsorolt feltételek valamelyikét nem teljesítő támogatást külön be kell jelenteni, és azt a Hatóságnak előzetesen jóvá kell hagynia.

16.4.2.   Jogosultság

| (78) | Amennyiben egy adott ágazatban az állami támogatásokra vonatkozó szabályok nem rendelkeznek másképp, az ezen iránymutatások hatálybalépése után jóváhagyott rendszerek keretében kis- vagy középvállalkozásoknak odaítélt támogatások csak akkor mentesülnek a külön bejelentés kötelezettsége alól, ha az érintett vállalkozás a 9. pontban meghatározott feltételek közül legalább egynek megfelel. Az olyan vállalkozásoknak nyújtott támogatásokat, amelyek a három feltétel közül egynek sem felelnek meg, külön kell bejelenteni, hogy a Hatóság értékelhesse, hogy valóban nehézségekkel küzdő vállalkozásnak minősülnek-e. A hosszú távon strukturális többletkapacitással rendelkező piacokon működő vállalkozásoknak nyújtott támogatásokat szintén külön kell bejelenteni a Hatóságnak, hogy az mérlegelhesse a 41. pont alkalmazását. |
| --- | --- |

(78)

Amennyiben egy adott ágazatban az állami támogatásokra vonatkozó szabályok nem rendelkeznek másképp, az ezen iránymutatások hatálybalépése után jóváhagyott rendszerek keretében kis- vagy középvállalkozásoknak odaítélt támogatások csak akkor mentesülnek a külön bejelentés kötelezettsége alól, ha az érintett vállalkozás a 9. pontban meghatározott feltételek közül legalább egynek megfelel. Az olyan vállalkozásoknak nyújtott támogatásokat, amelyek a három feltétel közül egynek sem felelnek meg, külön kell bejelenteni, hogy a Hatóság értékelhesse, hogy valóban nehézségekkel küzdő vállalkozásnak minősülnek-e. A hosszú távon strukturális többletkapacitással rendelkező piacokon működő vállalkozásoknak nyújtott támogatásokat szintén külön kell bejelenteni a Hatóságnak, hogy az mérlegelhesse a 41. pont alkalmazását.

16.4.3.   A megmentési célú támogatási rendszerek engedélyezésének feltételei

| (79) | A Hatóság általi engedélyezés céljából a megmentési célú támogatási rendszernek meg kell felelnie a 24. a), b), d) és e) pontban meghatározott feltételeknek. Ezenkívül, a megmentési célú támogatás nem nyújtható hat hónapnál hosszabb időre; ezen időszak alatt el kell végezni a vállalkozás helyzetének elemzését. Az említett időszak lejárta előtt az EFTA-állam vagy jóváhagyja a szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet, vagy felszólítja a kedvezményezettet a hitel és a kockázati felárnak megfelelő támogatás visszafizetésére. |
| --- | --- |

(79)

A Hatóság általi engedélyezés céljából a megmentési célú támogatási rendszernek meg kell felelnie a 24. a), b), d) és e) pontban meghatározott feltételeknek. Ezenkívül, a megmentési célú támogatás nem nyújtható hat hónapnál hosszabb időre; ezen időszak alatt el kell végezni a vállalkozás helyzetének elemzését. Az említett időszak lejárta előtt az EFTA-állam vagy jóváhagyja a szerkezetátalakítási vagy felszámolási tervet, vagy felszólítja a kedvezményezettet a hitel és a kockázati felárnak megfelelő támogatás visszafizetésére.

| (80) | Minden hat hónapnál hosszabb időre nyújtott vagy hat hónap után vissza nem fizetett megmentési célú támogatást külön be kell jelenteni a Hatóságnak. |
| --- | --- |

(80)

Minden hat hónapnál hosszabb időre nyújtott vagy hat hónap után vissza nem fizetett megmentési célú támogatást külön be kell jelenteni a Hatóságnak.

16.4.4.   A szerkezetátalakítási támogatási rendszerek engedélyezésének feltételei

| (81) | A Hatóság csak akkor engedélyezi a szerkezetátalakítási támogatási rendszereket, ha a támogatás elnyeréséhez a kedvezményezettnek vállalnia kell, hogy teljes mértékben végrehajtja az érintett EFTA-állam által jóváhagyott szerkezetátalakítási tervet, amely teljesíti a következő feltételeket:






  a) | az életképesség helyreállítása: a 33–36. pontban meghatározott feltételek alkalmazandók; |
| --- | --- | --- |

(81)

A Hatóság csak akkor engedélyezi a szerkezetátalakítási támogatási rendszereket, ha a támogatás elnyeréséhez a kedvezményezettnek vállalnia kell, hogy teljes mértékben végrehajtja az érintett EFTA-állam által jóváhagyott szerkezetátalakítási tervet, amely teljesíti a következő feltételeket:

a)

az életképesség helyreállítása: a 33–36. pontban meghatározott feltételek alkalmazandók;

| b) | a verseny indokolatlan torzulásának elkerülése: mivel a kisvállalkozásoknak nyújtott támogatás kevésbé alkalmas a verseny torzítására, a 37–41. pontban meghatározott elvek nem alkalmazandók, kivéve ha egy adott ágazatban az állami támogatásokra vonatkozó szabályok nem rendelkeznek másképp; a rendszereknek azonban elő kell írniuk, hogy a kedvezményezett vállalkozások a szerkezetátalakítás során nem növelhetik kapacitásukat; a középvállalatokra a 37–41. pont alkalmazandó; |
| --- | --- |

b)

a verseny indokolatlan torzulásának elkerülése: mivel a kisvállalkozásoknak nyújtott támogatás kevésbé alkalmas a verseny torzítására, a 37–41. pontban meghatározott elvek nem alkalmazandók, kivéve ha egy adott ágazatban az állami támogatásokra vonatkozó szabályok nem rendelkeznek másképp; a rendszereknek azonban elő kell írniuk, hogy a kedvezményezett vállalkozások a szerkezetátalakítás során nem növelhetik kapacitásukat; a középvállalatokra a 37–41. pont alkalmazandó;

| c) | a támogatásokat a szükséges minimumra korlátozzák: a 42., 43. és 44. pontban meghatározott elvek alkalmazandók; |
| --- | --- |

c)

a támogatásokat a szükséges minimumra korlátozzák: a 42., 43. és 44. pontban meghatározott elvek alkalmazandók;

| d) | a szerkezetátalakítási terv módosítása: a terv bármely módosításának teljesítenie kell az 51., 52. és 53. pontban meghatározott szabályokat. |
| --- | --- |

d)

a szerkezetátalakítási terv módosítása: a terv bármely módosításának teljesítenie kell az 51., 52. és 53. pontban meghatározott szabályokat.

16.4.5.   A megmentési célú és/vagy szerkezetátalakítási támogatási rendszerek engedélyezésének közös feltételei

| (82) | A rendszerekben meg kell határozni a megmentési célú és/vagy szerkezetátalakítási támogatás keretében egy vállalkozásnak odaítélhető támogatási összeg felső határát, ideértve azokat az eseteket is, amikor módosítják a tervet. Az adott összeget meghaladó támogatásokat külön be kell jelenteni a Hatóságnak. Az egy vállalkozásnak összevont megmentési célú és szerkezetátalakítási támogatásként nyújtott támogatás nem haladhatja meg a 10 millió eurót, ideértve a más forrásokból vagy más rendszerek keretében szerzett támogatásokat is. |
| --- | --- |

(82)

A rendszerekben meg kell határozni a megmentési célú és/vagy szerkezetátalakítási támogatás keretében egy vállalkozásnak odaítélhető támogatási összeg felső határát, ideértve azokat az eseteket is, amikor módosítják a tervet. Az adott összeget meghaladó támogatásokat külön be kell jelenteni a Hatóságnak. Az egy vállalkozásnak összevont megmentési célú és szerkezetátalakítási támogatásként nyújtott támogatás nem haladhatja meg a 10 millió eurót, ideértve a más forrásokból vagy más rendszerek keretében szerzett támogatásokat is.

| (83) | Emellett tiszteletben kell tartani az »egyszer és mindenkorra« elvet. A 16.3.3. pontban meghatározott szabály alkalmazandó. |
| --- | --- |

(83)

Emellett tiszteletben kell tartani az »egyszer és mindenkorra« elvet. A 16.3.3. pontban meghatározott szabály alkalmazandó.

| (84) | Az EFTA-államok kötelesek külön tájékoztatni a Hatóságot intézkedéseikről abban az esetben, amikor egy vállalkozás átveszi egy másik vállalkozás vagyontárgyait, amely már részesült megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatásban. |
| --- | --- |

(84)

Az EFTA-államok kötelesek külön tájékoztatni a Hatóságot intézkedéseikről abban az esetben, amikor egy vállalkozás átveszi egy másik vállalkozás vagyontárgyait, amely már részesült megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatásban.

16.4.6.   Monitoring és éves beszámolók

| (85) | A 48., 49. és az 50. pont nem alkalmazandó a támogatási rendszerekre. Azonban a jóváhagyás feltétele, hogy általában éves gyakorisággal beszámolót nyújtsanak be a rendszer működéséről, amelyek tartalmazzák a szabványosított jelentésekre (22) vonatkozó hatósági utasításokban meghatározott információkat. A beszámolónak tartalmaznia kell a kedvezményezett vállalatok listáját, és mindegyiküknél fel kell tüntetnie a következőket:






  a) | a vállalat nevét; |
| --- | --- | --- |

(85)

A 48., 49. és az 50. pont nem alkalmazandó a támogatási rendszerekre. Azonban a jóváhagyás feltétele, hogy általában éves gyakorisággal beszámolót nyújtsanak be a rendszer működéséről, amelyek tartalmazzák a szabványosított jelentésekre (22) vonatkozó hatósági utasításokban meghatározott információkat. A beszámolónak tartalmaznia kell a kedvezményezett vállalatok listáját, és mindegyiküknél fel kell tüntetnie a következőket:

a)

a vállalat nevét;

| b) | a vállalat ágazati kódját a NACE (23) háromjegyű ágazati besorolási kódjai szerint; |
| --- | --- |

b)

a vállalat ágazati kódját a NACE (23) háromjegyű ágazati besorolási kódjai szerint;

| c) | az alkalmazottak számát; |
| --- | --- |

c)

az alkalmazottak számát;

| d) | az éves forgalom és a mérleg főösszeg értékét; |
| --- | --- |

d)

az éves forgalom és a mérleg főösszeg értékét;

| e) | a nyújtott támogatás összegét; |
| --- | --- |

e)

a nyújtott támogatás összegét;

| f) | a kedvezményezett általi hozzájárulás összegét és formáját; |
| --- | --- |

f)

a kedvezményezett általi hozzájárulás összegét és formáját;

| g) | adott esetben a kompenzációs intézkedések formáját és mértékét; |
| --- | --- |

g)

adott esetben a kompenzációs intézkedések formáját és mértékét;

| h) | adott esetben a múltban kapott szerkezetátalakítási támogatásokat, illetve az annak minősülő egyéb támogatásokat; |
| --- | --- |

h)

adott esetben a múltban kapott szerkezetátalakítási támogatásokat, illetve az annak minősülő egyéb támogatásokat;

| i) | azon tényt, hogy a kedvezményezett vállalat felszámolásra került-e vagy sem, illetve azt, hogy a szerkezetátalakítás időszakának lejárta előtt indítottak-e vele szemben kollektív fizetésképtelenségi eljárást. |
| --- | --- |

i)

azon tényt, hogy a kedvezményezett vállalat felszámolásra került-e vagy sem, illetve azt, hogy a szerkezetátalakítás időszakának lejárta előtt indítottak-e vele szemben kollektív fizetésképtelenségi eljárást.

16.5.   A felügyeletről és a bíróságról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (1) bekezdésében említett megfelelő intézkedések

| (86) | A Hatóság külön levélben a felügyeletről és a bíróságról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (1) bekezdése alapján javasolni fogja, hogy az EFTA-államok a 87–88. pontban meghatározottak szerint fogadják el a meglévő támogatási rendszereikre vonatkozó megfelelő intézkedéseket. A Hatóság a jövőben mindegyik rendszer engedélyezését az említett rendelkezések betartásához köti. |
| --- | --- |

(86)

A Hatóság külön levélben a felügyeletről és a bíróságról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (1) bekezdése alapján javasolni fogja, hogy az EFTA-államok a 87–88. pontban meghatározottak szerint fogadják el a meglévő támogatási rendszereikre vonatkozó megfelelő intézkedéseket. A Hatóság a jövőben mindegyik rendszer engedélyezését az említett rendelkezések betartásához köti.

| (87) | A Hatóság javaslatát elfogadó EFTA-államok az elfogadástól számított hat hónapon belül kötelesek átdolgozni a továbbiakban is működtetni kívánt meglévő támogatási rendszereiket, hogy azok összhangban legyenek ezekkel az iránymutatásokkal. |
| --- | --- |

(87)

A Hatóság javaslatát elfogadó EFTA-államok az elfogadástól számított hat hónapon belül kötelesek átdolgozni a továbbiakban is működtetni kívánt meglévő támogatási rendszereiket, hogy azok összhangban legyenek ezekkel az iránymutatásokkal.

| (88) | Az EFTA-államok az említett megfelelő intézkedéseket javasló levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül kötelesek jelezni, hogy elfogadják e megfelelő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(88)

Az EFTA-államok az említett megfelelő intézkedéseket javasló levél kézhezvételétől számított egy hónapon belül kötelesek jelezni, hogy elfogadják e megfelelő intézkedéseket.

16.6.   Alkalmazás kezdete és időtartama

| (89) | Ezen iránymutatások az elfogadásuk napján lépnek hatályba. Amennyiben egy újabb határozat nem rendelkezik másképp, öt évig maradnak hatályban. |
| --- | --- |

(89)

Ezen iránymutatások az elfogadásuk napján lépnek hatályba. Amennyiben egy újabb határozat nem rendelkezik másképp, öt évig maradnak hatályban.

| (90) | A Hatóság által az elfogadás dátuma előtt bejegyzett értesítéseket az értesítés időpontjában érvényes feltételek alapján vizsgálják. |
| --- | --- |

(90)

A Hatóság által az elfogadás dátuma előtt bejegyzett értesítéseket az értesítés időpontjában érvényes feltételek alapján vizsgálják.

| (91) | A Hatóság az engedélye nélkül – és így a felügyeletről és a bíróságról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikke (3) bekezdésének megszegésével – nyújtott megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatások EGT-megállapodással való összeegyeztethetőségét ezen iránymutatások alapján vizsgálja, amennyiben a támogatást részben vagy egészében az iránymutatásoknak az Európai Unió Hivatalos Lapjában és annak EGT-kiegészítésében való közzétételét követően nyújtották. Minden egyéb esetben a támogatás nyújtásának időpontjában érvényes iránymutatások alapján végzi el a vizsgálatot. |
| --- | --- |

(91)

A Hatóság az engedélye nélkül – és így a felügyeletről és a bíróságról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikke (3) bekezdésének megszegésével – nyújtott megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatások EGT-megállapodással való összeegyeztethetőségét ezen iránymutatások alapján vizsgálja, amennyiben a támogatást részben vagy egészében az iránymutatásoknak az Európai Unió Hivatalos Lapjában és annak EGT-kiegészítésében való közzétételét követően nyújtották. Minden egyéb esetben a támogatás nyújtásának időpontjában érvényes iránymutatások alapján végzi el a vizsgálatot.

---

(1)  Ez a fejezet megfelel a nehézségekkel küzdő vállalkozások megmentésére és szerkezetátalakítására nyújtott állami támogatásra vonatkozó közösségi iránymutatásoknak (HL C 244., 2004.10.1., 1. o.)

1

(2)  Elfogadva 1994. január 19-én, közzétéve: HL L 231., 1994.9.3. és annak 32. számú EGT-kiegészítése ugyanazon a napon.

2

(3)  Elfogadva 1999. december 16-án, közzétéve: HL L 274. 2000.10.26. és annak 58. számú EGT-kiegészítése ugyanazon a napon.

3

(4)  A megfelelő bizottsági közleményben a Bizottság kijelentette, hogy 2001. március 23–24-i stockholmi és a 2002. március 15–16-i barcelonai Európa Tanács következtetései fényében indokoltnak tűnik alaposabban megvizsgálni azokat a torzulásokat, amelyek arra vezethetők vissza, hogy engedélyezték a megmentési célú és a szerkezetátalakítási intézkedésekre nyújtandó támogatásokat; az Európai Tanács említett ülésein ugyanis felszólították a tagállamokat, hogy folytassák a GDP arányában nyújtott állami támogatások csökkentését, ezzel egyidejűleg pedig csoportosítsák át azokat a közös érdekű horizontálisabb célkitűzések finanszírozására, ideértve a kohéziós célkitűzéseket is. Ez összhangban van a 2000. március 23–24-i lisszaboni Európai Tanács következtetéseivel is, amely az európai gazdaság versenyképességének növelését tűzte ki célul.

4

(5)  Ez különösen a legutóbb a 2003/51/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 178., 2003.7.17., 16. o.) módosított 78/660/EGK tanácsi irányelv (HL L 222., 1978.8.14., 11. o.) 1. cikke (1) bekezdésének első albekezdésében említett vállalattípusokra vonatkozik; az említett irányelvet a 176/2003 EGT-vegyesbizottsági határozattal (HL L 88., 2004.3.25., 53. o. és a 15. számú EGT-kiegészítés, 2004.3.25., 14. o.) építették be az EGT-megállapodás XXII. mellékletének 4. pontjába.

5

(6)  A legutóbb a 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított 77/91/EGK tanácsi irányelv (HL L 26., 1977.1.31., 1. o.) rendelkezéseinek mintájára. Az EGT bővítéséről szóló megállapodás építette be az EGT-megállapodás XXII. mellékletének 2. pontjába.

6

(7)  Ez különösen a legutóbb a 2003/51/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 178., 2003.7.17., 16. o.) módosított 78/660/EGK tanácsi irányelv (HL L 222., 1978.8.14., 11. o.) 1. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében említett vállalattípusokra vonatkozik; az említett irányelvet a 176/2003 EGT-vegyesbizottsági határozattal (HL L 88., 2004.3.25., 53. o. és a 15. számú EGT-kiegészítés, 2004.3.25., 14. o.) építették be az EGT-megállapodás XXII. mellékletének 4. pontjába.

7

(8)  Annak eldöntéséhez, hogy egy vállalat független, vagy egy vállalatcsoport részét képezi-e, a 363/2004/EK rendelettel (HL L 63., 2004.2.28., 20. o.) módosított 68/2001/EK bizottsági rendelet (HL L 10., 2001.1.13., 20. o.) I. mellékletében megfogalmazott feltételeket kell figyelembe venni; ezt a 131/2004 EGT-vegyesbizottsági határozattal építették be az EGT-megállapodás XV. mellékletének 1. d) pontjába.

8

(9)  Ilyen jellegű különleges szabályok a légi közlekedési ágazatban alkalmazandók. Lásd ezen iránymutatás 30. fejezetét.

9

(10)  Az EFTA-államok között létrejött, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: a felügyeletről és a bíróságról szóló megállapodás) (HL L 344., 1994.12.31., 1. o.).

10

(11)  C-355/95 P sz. Textilwerke Deggendorf kontra Bizottság és mások ügy (EBHT 1997, I-2549. o.).

11

Textilwerke Deggendorf kontra Bizottság és mások

(12)  Kivételt képeznek a bankszektorban nyújtott megmentési célú támogatások, amelyek lehetővé teszik, hogy a hitelintézet átmenetileg folytathassa banki tevékenységet a hatályos prudenciális jogszabályoknak megfelelően (az Európai Parlament és a Tanács 2000/12/EK irányelve (HL L 126., 2000.5.26., 1. o.); az említett irányelvet a 15/2001 EGT-vegyesbizottsági határozattal (HL L 117., 2001.4.26., 13. o. és a 22. számú EGT-kiegészítés, 2001.4.26., 8. o.) építették be az EGT-megállapodás IX. mellékletének 14. pontjába). Mindenesetre az a) pontban meghatározott feltételeket teljesítő, a hitelgaranciáktól vagy hitelektől eltérő formában nyújtott támogatásnak meg kell felelnie a megmentési célú támogatás általános alapelveinek, és nem tartalmazhat a bank szavatoló tőkéjéhez kapcsolódó strukturális pénzügyi intézkedéseket. Az a) pontban meghatározott feltételeknek megfelelő hitelgaranciáktól vagy hitelektől eltérő formában nyújtott támogatásokat figyelembe veszik a szerkezetátalakítási terv keretében végzett kompenzációs intézkedések 37–41. pont szerinti ellenőrzése során.

12

(13)  E tekintetben a Hatóság figyelembe veheti azt is, hogy a szóban forgó vállalkozás közép- vagy nagyvállalat.

13

(14)  A legutóbb 2004. március 17-én módosított (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), 2002. december 18-án elfogadott, a nagyberuházások regionális támogatására vonatkozó multiszektoriális keretrendszer 26A fejezete (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

14

(15)  Ilyen esetekben a Hatóság kizárólag olyan támogatásokat engedélyez, amelyek a 16.3.2.6. ponttal összhangban enyhítik a szerkezetátalakítás szociális költségeit, továbbá azon környezetvédelmi támogatásokat, amelyek olyan szennyezett telephelyek megtisztítására irányulnak, amelyek egyébként nem történnének meg.

15

(16)  Lásd a 6. pontot. A minimális hozzájáruláshoz nem lehet támogatást igénybe venni. Ez az eset nem áll fenn, ha például egy hitelre kamattámogatást nyújtanak, vagy olyan állami garancia biztosít fedezetet rá, amelynek egyes elemei támogatásnak minősülnek.

16

(17)  Lásd a 9. c) pontot.

17

(18)  A 131/2004 EGT-vegyesbizottsági határozattal (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) az EGT-megállapodásba beépített 2003/361/EK bizottsági ajánlásban (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.) meghatározottak szerint. 2004. december 31-ig a megfelelő meghatározás a 96/280/EK bizottsági ajánlásban (HL L 107., 1996.4.30., 4. o.) található. A meghatározás megtalálható még az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK bizottsági rendelet (HL L 10., 2001.1.13., 33. o.) I. mellékletében; ezt az EGT-megállapodás XV. mellékletének (állami támogatás) módosításáról szóló, 2002. június 25-i 88/2002 EGT-vegyesbizottsági határozattal (HL L 266., 2002.10.3., 56. o. és a 49. számú EGT-kiegészítés, 2002.10.3., 42. o.) építették be az EGT-megállapodás XV. mellékletének 1. f) pontjába.

18

(19)  Az Európai Bíróság C-241/94 sz. Franciaország kontra Bizottság ügyben (EBHT 1996, I-4551. o.) hozott ítélete (Kimberly Clark Sopalin) megerősítette, hogy a francia hatóságok saját belátásuk alapján a Nemzeti Foglalkoztatási Alapon keresztül működtetett finanszírozási rendszere egyes vállalkozásokat kedvezőbb helyzetbe juttatott másoknál, ezért az az EK-szerződés 87. cikke (1) bekezdése szerinti támogatásnak minősül. (A Bíróság ítélete nem kérdőjelezte meg a Bizottságnak azt a következtetését, hogy a támogatás összeegyeztethető volt a közös piac működésével.)

19

Franciaország kontra Bizottság

Kimberly Clark Sopalin

(20)  A be nem jelentett támogatásokkal kapcsolatban a Hatóság a lehetőség mérlegelésekor figyelembe veszi, hogy a támogatást tekinthették volna az EGT-megállapodással összeegyeztethető, azonban nem megmentési célú vagy szerkezetátalakítási támogatásnak.

20

(21)  Előre nem látható körülmény az, amelyet a vállalat vezetősége a szerkezetátalakítási terv kidolgozásakor semmiképpen sem láthatott előre, és amely nem a vezetőség hanyagságára vagy mulasztására, illetve nem annak a vállalatcsoportnak a döntésére vezethető vissza, amelynek a vállalkozás tagja.

21

(22)  Lásd a felügyeletről és a bíróságról szóló megállapodás 3. jegyzőkönyve II. része 27. cikkében említett végrehajtási rendelkezésekről szóló, 2004. július 14-i 195/04/COL EFTA felügyeleti hatósági határozat III. mellékletének A. és B. részét (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

22

(23)  A gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása az Európai Közösségben, az Európai Közösségek Statisztikai Hivatalának kiadásában.

23

MELLÉKLET

A megmentési célú támogatásnak az egyszerűsített eljárásra való jogosultsághoz szükséges maximális összegének kiszámítására alkalmazott képlet (1).

Formula

A képlet a vállalatnak a támogatás nyújtása/bejelentése előtti (t-ként jelzett) évben elért üzemi eredményén alapul (EBIT, kamatok és adók levonása előtti eredmény). Ehhez az összeghez hozzáadódik az értékcsökkenés, majd ennek összegét növelni kell a működő tőke változásával. A működő tőke változását a legutóbbi lezárt elszámolási időszak forgóeszközei és a rövid lejáratú kötelezettségei (2) közötti különbség adja meg. Hasonlóképpen, ha az üzemi eredmény szintjén vannak céltartalékok, ezeket világosan jelezni kell, és az eredmény nem tartalmazhatja ezeket a céltartalékokat.

A képlet célja, hogy megbecsülje a vállalat negatív működő pénzforgalmát a támogatási kérelem benyújtását megelőző évben (vagy a támogatás odaítélését megelőző évben a be nem jelentett támogatások esetén). Ezen összeg felének elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy hat hónapon keresztül a vállalat tovább folytassa üzleti tevékenységét. Ezért a képlet eredményét el kell osztani kettővel.

Ez a képlet csak akkor alkalmazható, ha az eredmény negatív összeg.

Amennyiben a képlet pozitív összeget eredményez, részletes magyarázatot kell benyújtani, amely bizonyítja, hogy a vállalkozás 9–10. pont meghatározása szerint nehézségekkel küzd.

Példa:

| Kamatok és adók levonása előtti eredmény (millió EUR) | (12) |
| --- | --- |
| Értékcsökkenés (millió EUR) | 2 |

Kamatok és adók levonása előtti eredmény (millió EUR)

(12)

Értékcsökkenés (millió EUR)

2

| Mérleg
  (millió EUR) | December 31, t–1 | December 31, t |
| --- | --- | --- |
| Forgóeszközök |
| Készpénz vagy pénzeszközök | 10 | 5 |
| Követelések | 30 | 20 |
| Készletek | 50 | 45 |
| Aktív időbeli elhatárolások | 20 | 10 |
| Egyéb forgóeszközök | 20 | 20 |
| Forgóeszközök összesen | 130 | 100 |
| Rövid lejáratú kötelezettségek |
| Fizetési kötelezettségek | 20 | 25 |
| Passzív időbeli elhatárolások | 15 | 10 |
| Halasztott bevételek | 5 | 5 |
| Rövid lejáratú kötelezettségek összesen | 40 | 40 |
| Működő tőke | 90 | 60 |
| Működő tőke változása | (30) | |

Mérleg

(millió EUR)

December 31, t–1

December 31, t

Forgóeszközök

Készpénz vagy pénzeszközök

10

5

Követelések

30

20

Készletek

50

45

Aktív időbeli elhatárolások

20

10

Egyéb forgóeszközök

20

20

Forgóeszközök összesen

130

100

Rövid lejáratú kötelezettségek

Fizetési kötelezettségek

20

25

Passzív időbeli elhatárolások

15

10

Halasztott bevételek

5

5

Rövid lejáratú kötelezettségek összesen

40

40

Működő tőke

90

60

Működő tőke változása

(30)

Megmentési célú támogatás maximális összege = [– 12 + 2 + (– 30)]/2 = – 20 millió EUR

Mivel a képlet alapján kiszámított eredmény meghaladja a 10 millió eurót, a 29. pontban ismertetett egyszerűsített eljárás nem alkalmazható. E határ túllépése esetén az EFTA-állam köteles magyarázatot adni a vállalat jövőbeni készpénzforgalmi igényének és a megmentési célú támogatás összegének meghatározási módjáról.”

---

(1)  Az EBIT-et (kamatok és adók levonása előtti eredmény, a kérelem benyújtása előtti (a t-ként jelölt) évre vonatkozó éves beszámolóban feltüntetettek szerint) növelni kell az ugyanazon időszakra vonatkozó értékcsökkenéssel, valamint a működő tőke kétéves időszak alatti változásával (kérelem benyújtása előtti év és az azt megelőző év), és el kell osztani kettővel a hat hónapra (azaz a megmentési célú támogatások tekintetében általában engedélyezett időszakra) vonatkozó összeg meghatározásához.

(2)  Forgóeszközök: pénzeszközök, követelések (vevők és adós számlák), egyéb forgóeszközök és aktív időbeli elhatárolások, készletek. Rövid lejáratú kötelezettségek: pénzügyi tartozások, szállítókkal szembeni kötelezettségek (szállítók és egyéb hitelezői számlák) és egyéb rövid lejáratú kötelezettségek, halasztott bevételek, egyéb passzív időbeli elhatárolások, adókötelezettségek.

---

Helyesbítések

| 28.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 107/44 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 107/44

---

Helyesbítés az Indiából származó pamuttípusú ágyneműk behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről szóló 74/2004/EK rendelet módosításáról szóló, 2004. december 13-i 2143/2004/EK tanácsi rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 370., 2004. december 17.
  )

2. oldal, 1. cikk, exportőrök/gyártók listája, bal oldali oszlop:

a következő szövegrész:

„Synergy”,

helyesen:

„Synergy Lifestyles Pvt. Ltd”.

---