# Europeiska unionens L 104/23 a

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 104 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 48 årgången23 april 2005 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 104

Svensk utgåva

Lagstiftning

48 årgången23 april 2005

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 625/2005 av den 22 april 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 626/2005 av den 22 april 2005 om tillfälligt upphörande med uppköp av smör i vissa medlemsstater | 3 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 627/2005 av den 22 april 2005 om upphävande av förordning (EG) nr 206/2005 om införande av slutgiltiga skyddsåtgärder beträffande import av odlad lax | 4 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 628/2005 av den 22 april 2005 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av odlad lax med ursprung i Konungariket Norge | 5 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

Kommissionens förordning (EG) nr 625/2005 av den 22 april 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

Kommissionens förordning (EG) nr 626/2005 av den 22 april 2005 om tillfälligt upphörande med uppköp av smör i vissa medlemsstater

3

*

Kommissionens förordning (EG) nr 627/2005 av den 22 april 2005 om upphävande av förordning (EG) nr 206/2005 om införande av slutgiltiga skyddsåtgärder beträffande import av odlad lax

4

*

Kommissionens förordning (EG) nr 628/2005 av den 22 april 2005 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av odlad lax med ursprung i Konungariket Norge

5

| | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Rådet |
| | * | Rådets beslut av den 14 april 2005 om avslutande av det samrådsförfarande med Republiken Guinea som inletts i enlighet med artikel 96 i Cotonouavtalet | 33 |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens beslut av den 26 februari 2005 på begäran framlagd av Förenade kungariket i enlighet med artikel 9 i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken
  [delgivet med nr K(2005) 411] | 37 |
| | * | Kommissionens beslut av den 21 april 2005 om de säkerhetskrav som skall uppfyllas av Europastandarder för flytande fritidsprodukter som är avsedda att användas på eller i vattnet i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG
  [delgivet med nr K(2005) 1209]

   (
  1
  ) | 39 |
| | | Europeiska gemenskapernas administrativa Kommission för social trygghet för migrerande arbetare |
| | * | Beslut nr 200 av den 15 december 2004 om arbetsordningen för och sammansättningen av Tekniska kommissionen för informationsbehandling inom Administrativa kommissionen för social trygghet för migrerande arbetare (
  1
  ) | 42 |

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

*

Rådets beslut av den 14 april 2005 om avslutande av det samrådsförfarande med Republiken Guinea som inletts i enlighet med artikel 96 i Cotonouavtalet

33

Kommissionen

*

Kommissionens beslut av den 26 februari 2005 på begäran framlagd av Förenade kungariket i enlighet med artikel 9 i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken
  [delgivet med nr K(2005) 411]

[delgivet med nr K(2005) 411]

37

*

Kommissionens beslut av den 21 april 2005 om de säkerhetskrav som skall uppfyllas av Europastandarder för flytande fritidsprodukter som är avsedda att användas på eller i vattnet i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG
  [delgivet med nr K(2005) 1209]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2005) 1209]

1

39

Europeiska gemenskapernas administrativa Kommission för social trygghet för migrerande arbetare

*

Beslut nr 200 av den 15 december 2004 om arbetsordningen för och sammansättningen av Tekniska kommissionen för informationsbehandling inom Administrativa kommissionen för social trygghet för migrerande arbetare (
  1
  )

1

42

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 607/2005 av den 18 april 2005 om ändring för fjärde gången av förordning (EG) nr 1763/2004 om införande av vissa restriktiva åtgärder till stöd för ett effektivt genomförande av Internationella krigsförbrytartribunalens för f.d. Jugoslavien (ICTY) uppgift (EUT L 100 av den 20.4.2005) | 46 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 607/2005 av den 18 april 2005 om ändring för fjärde gången av förordning (EG) nr 1763/2004 om införande av vissa restriktiva åtgärder till stöd för ett effektivt genomförande av Internationella krigsförbrytartribunalens för f.d. Jugoslavien (ICTY) uppgift (EUT L 100 av den 20.4.2005)

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 23.4.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 104/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 104/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 625/2005

av den 22 april 2005

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 23 april 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 22 april 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1947/2002 (EGT L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 22 april 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | 052 | 112,8 |
| 204 | 98,4 |
| 212 | 118,7 |
| 624 | 168,0 |
| 999 | 124,5 |
| 0707 00 05 | 052 | 139,7 |
| 204 | 60,1 |
| 999 | 99,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 100,3 |
| 204 | 32,6 |
| 999 | 66,5 |
| 0805 10 20 | 052 | 50,6 |
| 204 | 46,8 |
| 212 | 56,8 |
| 220 | 48,5 |
| 400 | 51,4 |
| 624 | 59,0 |
| 999 | 52,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 42,8 |
| 388 | 67,6 |
| 400 | 58,9 |
| 528 | 64,2 |
| 624 | 62,2 |
| 999 | 59,1 |
| 0808 10 80 | 388 | 86,3 |
| 400 | 128,6 |
| 404 | 108,7 |
| 508 | 69,7 |
| 512 | 74,2 |
| 524 | 68,1 |
| 528 | 63,1 |
| 720 | 81,7 |
| 804 | 104,1 |
| 999 | 87,2 |
| 0808 20 50 | 388 | 83,7 |
| 512 | 66,3 |
| 528 | 67,0 |
| 720 | 32,9 |
| 999 | 62,5 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

052

112,8

204

98,4

212

118,7

624

168,0

999

124,5

0707 00 05

052

139,7

204

60,1

999

99,9

0709 90 70

052

100,3

204

32,6

999

66,5

0805 10 20

052

50,6

204

46,8

212

56,8

220

48,5

400

51,4

624

59,0

999

52,2

0805 50 10

052

42,8

388

67,6

400

58,9

528

64,2

624

62,2

999

59,1

0808 10 80

388

86,3

400

128,6

404

108,7

508

69,7

512

74,2

524

68,1

528

63,1

720

81,7

804

104,1

999

87,2

0808 20 50

388

83,7

512

66,3

528

67,0

720

32,9

999

62,5

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11). Koden ”999” betecknar ”övriga ursprung”.

---

| 23.4.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 104/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 104/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 626/2005

av den 22 april 2005

om tillfälligt upphörande med uppköp av smör i vissa medlemsstater

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 2771/1999 av den 16 december 1999 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 1255/1999 när det gäller interventionsåtgärder på marknaden för smör och grädde (2), särskilt artikel 2 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 2 i förordning (EG) nr 2771/1999 skall kommissionen inleda respektive avbryta uppköp så snart det i en medlemsstat konstateras att det nationella marknadspriset under två på varandra följande veckor är lägre än 92 % av interventionspriset, respektive uppgår till 92 % eller mer av interventionspriset. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 2 i förordning (EG) nr 2771/1999 skall kommissionen inleda respektive avbryta uppköp så snart det i en medlemsstat konstateras att det nationella marknadspriset under två på varandra följande veckor är lägre än 92 % av interventionspriset, respektive uppgår till 92 % eller mer av interventionspriset.

| (2) | Den senaste förteckningen över medlemsstater i vilka interventionsuppköpen tillfälligt skall upphöra fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 592/2005 (3). Denna förteckning bör uppdateras med tanke på de nya marknadspriser som Slovakien och Förenade kungariket meddelat i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 2771/1999. Av tydlighetsskäl bör förteckningen ersättas och förordning (EG) nr 592/2005 upphävas. |
| --- | --- |

(2)

Den senaste förteckningen över medlemsstater i vilka interventionsuppköpen tillfälligt skall upphöra fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 592/2005 (3). Denna förteckning bör uppdateras med tanke på de nya marknadspriser som Slovakien och Förenade kungariket meddelat i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 2771/1999. Av tydlighetsskäl bör förteckningen ersättas och förordning (EG) nr 592/2005 upphävas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppköp av smör enligt artikel 6.1 i förordning (EG) nr 1255/1999 skall tillfälligt upphöra i Belgien, Danmark, Cypern, Ungern, Malta, Grekland, Luxemburg, Nederländerna, Österrike, Slovenien, Finland och Förenade kungariket.

Artikel 2

Förordning (EG) nr 592/2005 skall upphöra att gälla.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den 23 april 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 22 april 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 186/2004 (EUT L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EGT L 333, 24.12.1999, s. 11. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2250/2004 (EUT L 381, 28.12.2004, s. 25).

2

(3)  EUT L 98, 16.4.2005, s. 19.

3

---

| 23.4.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 104/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 104/4

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 627/2005

av den 22 april 2005

om upphävande av förordning (EG) nr 206/2005 om införande av slutgiltiga skyddsåtgärder beträffande import av odlad lax

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 3285/94 av den 22 december 1994 om gemensamma importregler och om upphävande av förordning (EG) nr 518/94 (1), särskilt artikel 21.2 b i denna,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 519/94 av den 7 mars 1994 om gemenskapsregler för import från vissa tredje länder och om upphävande av förordningarna (EEG) nr 1765/82, 1766/82 och 3420/83 (2), särskilt artikel 18.2 b i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Den 6 mars 2004 inledde kommissionen en skyddsåtgärdsundersökning beträffande import till gemenskapen av odlad lax. Den 4 februari 2005 införde kommissionen slutgiltiga skyddsåtgärder genom kommissionens förordning (EG) nr 206/2005 (3). |
| --- | --- |

(1)

Den 6 mars 2004 inledde kommissionen en skyddsåtgärdsundersökning beträffande import till gemenskapen av odlad lax. Den 4 februari 2005 införde kommissionen slutgiltiga skyddsåtgärder genom kommissionens förordning (EG) nr 206/2005 (3).

| (2) | Den 23 oktober 2004 inledde kommissionen en antidumpningsundersökning beträffande import till gemenskapen av odlad lax med ursprung i Norge. Den 22 april 2005 införde kommissionen provisoriska antidumpningsåtgärder genom kommissionens förordning (EG) nr 628/2005 (4). |
| --- | --- |

(2)

Den 23 oktober 2004 inledde kommissionen en antidumpningsundersökning beträffande import till gemenskapen av odlad lax med ursprung i Norge. Den 22 april 2005 införde kommissionen provisoriska antidumpningsåtgärder genom kommissionens förordning (EG) nr 628/2005 (4).

| (3) | Slutgiltiga skyddsåtgärder beträffande import av odlad lax från alla länder infördes som en följd av en undersökning som omfattade perioden 2000–2003. Efter ett preliminärt avgörande om att importen från Norge under perioden 1 oktober 2003–30 september 2004 hade fortsatt att öka och att det förekom skadevållande dumpning införde kommissionen provisoriska antidumpningsåtgärder beträffande import av odlad lax från Norge. |
| --- | --- |

(3)

Slutgiltiga skyddsåtgärder beträffande import av odlad lax från alla länder infördes som en följd av en undersökning som omfattade perioden 2000–2003. Efter ett preliminärt avgörande om att importen från Norge under perioden 1 oktober 2003–30 september 2004 hade fortsatt att öka och att det förekom skadevållande dumpning införde kommissionen provisoriska antidumpningsåtgärder beträffande import av odlad lax från Norge.

| (4) | Importen av odlad lax från Norge under den tolvmånadersperiod som löpte ut den 30 september 2004 motsvarade ungefär 60 % av gemenskapsmarknaden och ungefär 75 % av den totala importen till gemenskapen. I förordning (EG) nr 206/2005 hade kommissionen konstaterat att den betydande ökningen av importen hade haft en förödande inverkan på gemenskapsproducenternas lönsamhet, på grund av det med ökningen sammanhängande prisfallet. De provisoriska antidumpningsåtgärderna beträffande importen av odlad lax med ursprung i Norge skulle undanröja de orättvisa prisfördelarna i samband med denna import. Dessa åtgärder förväntas också dämpa den kvantitativa ökningen av importen med ursprung i Norge, som är gemenskapens största importkälla. På grund av de särskilda omständigheterna i detta fall anses det därför att antidumpningsåtgärderna är tillräckliga för att avhjälpa den skada som gemenskapsindustrin nu lider och att det inte längre är nödvändigt att bibehålla skyddsåtgärderna, som därför bör upphöra att gälla samtidigt som antidumpningsåtgärderna träder i kraft. |
| --- | --- |

(4)

Importen av odlad lax från Norge under den tolvmånadersperiod som löpte ut den 30 september 2004 motsvarade ungefär 60 % av gemenskapsmarknaden och ungefär 75 % av den totala importen till gemenskapen. I förordning (EG) nr 206/2005 hade kommissionen konstaterat att den betydande ökningen av importen hade haft en förödande inverkan på gemenskapsproducenternas lönsamhet, på grund av det med ökningen sammanhängande prisfallet. De provisoriska antidumpningsåtgärderna beträffande importen av odlad lax med ursprung i Norge skulle undanröja de orättvisa prisfördelarna i samband med denna import. Dessa åtgärder förväntas också dämpa den kvantitativa ökningen av importen med ursprung i Norge, som är gemenskapens största importkälla. På grund av de särskilda omständigheterna i detta fall anses det därför att antidumpningsåtgärderna är tillräckliga för att avhjälpa den skada som gemenskapsindustrin nu lider och att det inte längre är nödvändigt att bibehålla skyddsåtgärderna, som därför bör upphöra att gälla samtidigt som antidumpningsåtgärderna träder i kraft.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE

Enda artikel

Förordning (EG) nr 206/2005 skall upphävas.

Denna förordning träder i kraft den 27 april 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 22 april 2005.

På kommissionens vägnar

Peter MANDELSON

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 349, 31.12.1994, s. 53. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2200/2004 (EUT L 374, 22.12.2004, s.1).

1

(2)  EGT L 67, 10.3.1994, s. 89. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 427/2003 (EUT L 65, 8.3.2003, s. 1).

2

(3)  EUT L 33, 5.2.2005, s. 8.

3

(4)  Se sidan 5 i detta nummer av EUT.

4

---

| 23.4.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 104/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 104/5

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 628/2005

av den 22 april 2005

om införande av en preliminär antidumpningstull på import av odlad lax med ursprung i Konungariket Norge

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 7 i denna,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

1.1   Åtgärder som upphört att gälla

| (1) | Den 6 mars 2004 inledde kommissionen en skyddsåtgärdsundersökning enligt rådets förordning (EG) nr 3285/94 (2) och rådets förordning (EG) nr 519/94 (3) rörande import av odlad lax. Den 5 februari 2005 införde kommissionen genom förordning (EG) nr 206/2005 (4) slutgiltiga skyddsåtgärder i form av tullkvoter och ett minimipris. De slutgiltiga skyddsåtgärderna gällde från och med den 6 februari 2005, och de skulle liberaliseras gradvis under sin tillämpningsperiod. Den 23 april 2005 upphävdes kommissionens förordning (EG) nr 206/2005 genom kommissionens förordning (EG) nr 627/2005 (5). |
| --- | --- |

(1)

Den 6 mars 2004 inledde kommissionen en skyddsåtgärdsundersökning enligt rådets förordning (EG) nr 3285/94 (2) och rådets förordning (EG) nr 519/94 (3) rörande import av odlad lax. Den 5 februari 2005 införde kommissionen genom förordning (EG) nr 206/2005 (4) slutgiltiga skyddsåtgärder i form av tullkvoter och ett minimipris. De slutgiltiga skyddsåtgärderna gällde från och med den 6 februari 2005, och de skulle liberaliseras gradvis under sin tillämpningsperiod. Den 23 april 2005 upphävdes kommissionens förordning (EG) nr 206/2005 genom kommissionens förordning (EG) nr 627/2005 (5).

1.2   Inledande

| (2) | Parallellt med skyddsåtgärdsundersökningen ingavs den 8 september 2004 ett klagomål rörande import av odlad lax med ursprung i Norge av EU Salmon Producers Group (nedan kallad ”den klagande”) som svarar för en betydande del av gemenskapens produktion av odlad lax. |
| --- | --- |

(2)

Parallellt med skyddsåtgärdsundersökningen ingavs den 8 september 2004 ett klagomål rörande import av odlad lax med ursprung i Norge av EU Salmon Producers Group (nedan kallad ”den klagande”) som svarar för en betydande del av gemenskapens produktion av odlad lax.

| (3) | Klagomålet innehöll bevisning om dumpning av produkten i fråga och om därav följande väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes. |
| --- | --- |

(3)

Klagomålet innehöll bevisning om dumpning av produkten i fråga och om därav följande väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes.

| (4) | Förfarandet inleddes den 23 oktober 2004 genom att ett tillkännagivande om inledande offentliggjordes (6). |
| --- | --- |

(4)

Förfarandet inleddes den 23 oktober 2004 genom att ett tillkännagivande om inledande offentliggjordes (6).

1.3   Undersökningsperiod

| (5) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2003 till och med den 30 september 2004 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller i tabellerna ”UP”). När det gäller de tendenser som är av betydelse för skadebedömningen undersökte kommissionen uppgifter avseende perioden från och med den 1 januari 2001 till och med den 30 september 2004 (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”). Den period som användes för undersökningsresultaten beträffande prisunderskridande, målprisunderskridande och undanröjande av skada är den ovannämnda undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(5)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2003 till och med den 30 september 2004 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller i tabellerna ”UP”). När det gäller de tendenser som är av betydelse för skadebedömningen undersökte kommissionen uppgifter avseende perioden från och med den 1 januari 2001 till och med den 30 september 2004 (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”). Den period som användes för undersökningsresultaten beträffande prisunderskridande, målprisunderskridande och undanröjande av skada är den ovannämnda undersökningsperioden.

1.4   Parter som berörs av förfarandet

| (6) | Kommissionen underrättade officiellt den klagande, norska producenter, handlare, importörer, leverantörer, de användare och intresseorganisationer som såvitt känt var berörda samt företrädare för Norge om att förfarandet hade inletts. Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen underrättade officiellt den klagande, norska producenter, handlare, importörer, leverantörer, de användare och intresseorganisationer som såvitt känt var berörda samt företrädare för Norge om att förfarandet hade inletts. Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.

| (7) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde som nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om dumpning, därav vållad skada och gemenskapens intresse. Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och till alla andra exportörer som gav sig till känna inom de tidsfrister som anges i tillkännagivandet om inledande. Följande berörda parter samarbetade med kommissionen i detta hänseende och lämnade synpunkter: 102 norska exportörer och handlare, 24 producenter i gemenskapen, en sammanslutning av producenter i gemenskapen, 15 importörer, användare och bearbetningsföretag, fyra användarsammanslutningar, en konsumentorganisation och två leverantörer. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:






  a) | Producenter i gemenskapen







  — | Celtic Atlantic Salmon Ltd (Killary), Renvyle, Co Galway, Irland |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde som nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om dumpning, därav vållad skada och gemenskapens intresse. Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och till alla andra exportörer som gav sig till känna inom de tidsfrister som anges i tillkännagivandet om inledande. Följande berörda parter samarbetade med kommissionen i detta hänseende och lämnade synpunkter: 102 norska exportörer och handlare, 24 producenter i gemenskapen, en sammanslutning av producenter i gemenskapen, 15 importörer, användare och bearbetningsföretag, fyra användarsammanslutningar, en konsumentorganisation och två leverantörer. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:

a)

Producenter i gemenskapen

—

Celtic Atlantic Salmon Ltd (Killary), Renvyle, Co Galway, Irland

| — | Hoove Salmon Ltd, Whiteness, Shetland, Förenade kungariket |
| --- | --- |

—

Hoove Salmon Ltd, Whiteness, Shetland, Förenade kungariket

| — | Loch Duart Ltd, Scourie By Lairg Sutherland, Skottland, Förenade kungariket |
| --- | --- |

—

Loch Duart Ltd, Scourie By Lairg Sutherland, Skottland, Förenade kungariket

| — | Orkney Sea Farms Ltd, Glasgow, Förenade kungariket |
| --- | --- |

—

Orkney Sea Farms Ltd, Glasgow, Förenade kungariket

| — | West Minch Salmon Ltd, Sidinish Salmon Ltd, Benbecula, Western Isles, Förenade kungariket |
| --- | --- |

—

West Minch Salmon Ltd, Sidinish Salmon Ltd, Benbecula, Western Isles, Förenade kungariket

| — | Wester Ross Salmon, Inverness, Förenade kungariket |
| --- | --- |

—

Wester Ross Salmon, Inverness, Förenade kungariket

| b) | Exportörer







  — | Marine Harvest Bolga AS, N-8158 Bolga, Norge |
| --- | --- | --- |

b)

Exportörer

—

Marine Harvest Bolga AS, N-8158 Bolga, Norge

| — | Fjord Seafood Norway AS, Toftsundet, N-8900 Brønnøysund, Norge |
| --- | --- |

—

Fjord Seafood Norway AS, Toftsundet, N-8900 Brønnøysund, Norge

| — | Pan Fish Norway AS, Grimmergata 5, N-6002 Ålesund, Norge |
| --- | --- |

—

Pan Fish Norway AS, Grimmergata 5, N-6002 Ålesund, Norge

| — | Stolt Sea Farm AS, Postboks 370, Sentrum, N-0102 Oslo, Norge |
| --- | --- |

—

Stolt Sea Farm AS, Postboks 370, Sentrum, N-0102 Oslo, Norge

| — | Follalaks AS, N-8286 Nordfold, Norge |
| --- | --- |

—

Follalaks AS, N-8286 Nordfold, Norge

| — | Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, N-8455 Stokmarknes, Norge |
| --- | --- |

—

Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, N-8455 Stokmarknes, Norge

| — | Hydrotech AS, Bentnesveien 50, N-6512 Kristiansund, Norge |
| --- | --- |

—

Hydrotech AS, Bentnesveien 50, N-6512 Kristiansund, Norge

| — | Grieg Seafood AS, Postboks 234, N-5804 Bergen, Norge |
| --- | --- |

—

Grieg Seafood AS, Postboks 234, N-5804 Bergen, Norge

| — | Seafarm Invest AS, N-8764 Lovund, Norge |
| --- | --- |

—

Seafarm Invest AS, N-8764 Lovund, Norge

| — | Sinkaberg-Hansen AS, Postboks 134, N-7901 Rorvik, Norge |
| --- | --- |

—

Sinkaberg-Hansen AS, Postboks 134, N-7901 Rorvik, Norge

| c) | Importörer/Bearbetningsföretag/Användare







  — | Labeyrie, St. Vincent de Tyrosse, Frankrike |
| --- | --- | --- |

c)

Importörer/Bearbetningsföretag/Användare

—

Labeyrie, St. Vincent de Tyrosse, Frankrike

| — | Laschinger GmbH, Bischofsmais, Tyskland |
| --- | --- |

—

Laschinger GmbH, Bischofsmais, Tyskland

| (8) | Alla berörda parter som begärde att bli hörda, och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem, gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(8)

Alla berörda parter som begärde att bli hörda, och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem, gavs tillfälle att bli hörda.

| (9) | I tillkännagivandet om inledande hade kommissionen, med hänsyn till det uppenbarligen stora antalet exportörer av den berörda produkten i Norge och det stora antalet producenter av den berörda produkten i gemenskapen, angivit att man skulle kunna komma att tillämpa ett stickprovsförfarande i denna undersökning. |
| --- | --- |

(9)

I tillkännagivandet om inledande hade kommissionen, med hänsyn till det uppenbarligen stora antalet exportörer av den berörda produkten i Norge och det stora antalet producenter av den berörda produkten i gemenskapen, angivit att man skulle kunna komma att tillämpa ett stickprovsförfarande i denna undersökning.

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Berörd produkt

| (10) | Den produkt som berörs är odlad lax (dvs. annan än vild), även filéad, färsk, kyld eller fryst. Genom denna definition utesluts andra liknande odlade fiskprodukter, t.ex. stor laxöring, biomassa (levande lax), vild lax och ytterligare bearbetade produkter, t.ex. rökt lax. |
| --- | --- |

(10)

Den produkt som berörs är odlad lax (dvs. annan än vild), även filéad, färsk, kyld eller fryst. Genom denna definition utesluts andra liknande odlade fiskprodukter, t.ex. stor laxöring, biomassa (levande lax), vild lax och ytterligare bearbetade produkter, t.ex. rökt lax.

| (11) | Produkten klassificeras för närvarande enligt KN-nummer ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 och ex 0304 20 13 beroende på produktens presentation (färsk eller kyld fisk, färska eller kylda filéer, fryst fisk och frysta filéer). På grundval av de fysiska kännetecknen, produktionsprocessen och utbytbarheten ur konsumentperspektiv konstaterades att all odlad lax utgjorde en och samma produkt. De olika presentationerna är avsedda för samma slutanvändning och är utan vidare utbytbara. De anses därför i samband med detta förfarande utgöra en och samma produkt. |
| --- | --- |

(11)

Produkten klassificeras för närvarande enligt KN-nummer ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 och ex 0304 20 13 beroende på produktens presentation (färsk eller kyld fisk, färska eller kylda filéer, fryst fisk och frysta filéer). På grundval av de fysiska kännetecknen, produktionsprocessen och utbytbarheten ur konsumentperspektiv konstaterades att all odlad lax utgjorde en och samma produkt. De olika presentationerna är avsedda för samma slutanvändning och är utan vidare utbytbara. De anses därför i samband med detta förfarande utgöra en och samma produkt.

2.2   Likadan produkt

| (12) | Det framgick av undersökningen att de grundläggande fysiska kännetecknen hos odlad lax som produceras och säljs i gemenskapen av gemenskapsindustrin, odlad lax som produceras och säljs på den norska hemmamarknaden och att de har samma användningsområde. |
| --- | --- |

(12)

Det framgick av undersökningen att de grundläggande fysiska kännetecknen hos odlad lax som produceras och säljs i gemenskapen av gemenskapsindustrin, odlad lax som produceras och säljs på den norska hemmamarknaden och att de har samma användningsområde.

| (13) | För detta fastställande beaktades i synnerhet följande undersökningsresultat.






  — | Den berörda produkten och den i gemenskapen producerade produkten har samma internationella klassificering enligt tulltaxan. De har dessutom samma eller likartade fysiska kännetecken (smak, storlek, form, konsistens etc.). |
| --- | --- | --- |

(13)

För detta fastställande beaktades i synnerhet följande undersökningsresultat.

—

Den berörda produkten och den i gemenskapen producerade produkten har samma internationella klassificering enligt tulltaxan. De har dessutom samma eller likartade fysiska kännetecken (smak, storlek, form, konsistens etc.).

| — | Den berörda produkten och den i gemenskapen producerade produkten säljs via likartade eller identiska försäljningskanaler, det är lätt för köparna att få information om priserna och den berörda produkten och gemenskapsproducenternas produkt konkurrerar huvudsakligen via priset. |
| --- | --- |

—

Den berörda produkten och den i gemenskapen producerade produkten säljs via likartade eller identiska försäljningskanaler, det är lätt för köparna att få information om priserna och den berörda produkten och gemenskapsproducenternas produkt konkurrerar huvudsakligen via priset.

| — | Den berörda produkten och den i gemenskapen producerade produkten är avsedda för samma eller likartad slutanvändning. De är följaktligen produkter som utgör alternativ till eller substitut för varandra, och de är lätt utbytbara. |
| --- | --- |

—

Den berörda produkten och den i gemenskapen producerade produkten är avsedda för samma eller likartad slutanvändning. De är följaktligen produkter som utgör alternativ till eller substitut för varandra, och de är lätt utbytbara.

| (14) | Den preliminära slutsatsen var därför att den berörda produkten och den odlade lax som producerades och såldes på den norska hemmamarknaden samt den odlade lax som producerades och såldes i gemenskapen av gemenskapsindustrin har samma grundläggande fysiska kännetecken och användningsområden och de anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(14)

Den preliminära slutsatsen var därför att den berörda produkten och den odlade lax som producerades och såldes på den norska hemmamarknaden samt den odlade lax som producerades och såldes i gemenskapen av gemenskapsindustrin har samma grundläggande fysiska kännetecken och användningsområden och de anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   DUMPNING

3.1   Allmänna anmärkningar

| (15) | Även om de flesta norska producenter av odlad lax sålde den berörda produkten till gemenskapen via handlare, var det möjligt att göra bedömningen av dumpning i producentledet. Det konstaterades att de flesta norska producenter av odlad lax efter de strukturella förändringar som inträffat i den norska laxindustrin antingen sålde den berörda produkten direkt till EU eller kunde identifiera den del av deras försäljning till EU som skedde via icke-närstående handlare. Det var därför möjligt att fastställa både ett normalvärde och ett exportpris i producentledet. |
| --- | --- |

(15)

Även om de flesta norska producenter av odlad lax sålde den berörda produkten till gemenskapen via handlare, var det möjligt att göra bedömningen av dumpning i producentledet. Det konstaterades att de flesta norska producenter av odlad lax efter de strukturella förändringar som inträffat i den norska laxindustrin antingen sålde den berörda produkten direkt till EU eller kunde identifiera den del av deras försäljning till EU som skedde via icke-närstående handlare. Det var därför möjligt att fastställa både ett normalvärde och ett exportpris i producentledet.

3.2   Stickprovsförfarande

| (16) | I punkt 5.1 a i tillkännagivandet om inledande angavs att kommissionen kunde komma att besluta att tillämpa ett stickprovsförfarande enligt artikel 17 i grundförordningen. I enlighet med uppmaningen i punkt 5.1 a i i tillkännagivandet om inledande lämnade 102 företag de begärda upplysningarna inom den angivna tidsfristen. Av dessa var 38 producenter av odlad lax som också exporterade den berörda produkten till EU (nedan kallade ”de exporterande producenterna”) Försäljningen skedde antingen direkt eller via icke-närstående handlare. |
| --- | --- |

(16)

I punkt 5.1 a i tillkännagivandet om inledande angavs att kommissionen kunde komma att besluta att tillämpa ett stickprovsförfarande enligt artikel 17 i grundförordningen. I enlighet med uppmaningen i punkt 5.1 a i i tillkännagivandet om inledande lämnade 102 företag de begärda upplysningarna inom den angivna tidsfristen. Av dessa var 38 producenter av odlad lax som också exporterade den berörda produkten till EU (nedan kallade ”de exporterande producenterna”) Försäljningen skedde antingen direkt eller via icke-närstående handlare.

| (17) | Mot bakgrund av det stora antalet inblandade företag beslutades att ett stickprovsförfarande skulle användas, och i samråd med de norska myndigheterna gjordes för detta ändamål ett urval av de företag som hade den största exportvolymen till gemenskapen. På vissa punkter nåddes inte samförstånd med de norska myndigheterna. Trots de norska myndigheternas begäran uteslöts vissa exportörer från stickprovet, nämligen exportörer med relativt låga exportvolymer till gemenskapen av den berörda produkten. Om de norska myndigheternas begäran hade tillmötesgåtts skulle det ha inneburit att man inte följde principen för urvalet, dvs. att ta med så många företag med den största representativa exportvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Av denna anledning kunde begäran inte godtas. I urvalet ingår de tio största norska exporterande producenterna, som representerar närmare 80 % av de samarbetsvilliga producenternas exportvolym till gemenskapen. |
| --- | --- |

(17)

Mot bakgrund av det stora antalet inblandade företag beslutades att ett stickprovsförfarande skulle användas, och i samråd med de norska myndigheterna gjordes för detta ändamål ett urval av de företag som hade den största exportvolymen till gemenskapen. På vissa punkter nåddes inte samförstånd med de norska myndigheterna. Trots de norska myndigheternas begäran uteslöts vissa exportörer från stickprovet, nämligen exportörer med relativt låga exportvolymer till gemenskapen av den berörda produkten. Om de norska myndigheternas begäran hade tillmötesgåtts skulle det ha inneburit att man inte följde principen för urvalet, dvs. att ta med så många företag med den största representativa exportvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Av denna anledning kunde begäran inte godtas. I urvalet ingår de tio största norska exporterande producenterna, som representerar närmare 80 % av de samarbetsvilliga producenternas exportvolym till gemenskapen.

| (18) | Vid kontroll konstaterades beträffande två företag som ingick i urvalet att det inte på grundval av de upplysningar som de lämnat var möjligt att fastställa att de sålt odlad lax till icke-närstående parter på marknadsmässiga villkor. Under dessa omständigheter dras den preliminära slutsatsen att dessa företag, så länge de inte lämnat tillräckliga upplysningar, inte bör tilldelas individuella dumpningsmarginaler utan en marginal motsvarande den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för de företag för vilka en individuell marginal kunde fastställas. Kommissionen kommer dock att fortsätta att undersöka denna fråga i det slutgiltiga skedet av förfarandet och kan i enlighet med artikel 18 i grundförordningen komma att träffa avgöranden på grundval av tillgängliga uppgifter om de berörda företagen inte lämnar de upplysningar som krävs. |
| --- | --- |

(18)

Vid kontroll konstaterades beträffande två företag som ingick i urvalet att det inte på grundval av de upplysningar som de lämnat var möjligt att fastställa att de sålt odlad lax till icke-närstående parter på marknadsmässiga villkor. Under dessa omständigheter dras den preliminära slutsatsen att dessa företag, så länge de inte lämnat tillräckliga upplysningar, inte bör tilldelas individuella dumpningsmarginaler utan en marginal motsvarande den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för de företag för vilka en individuell marginal kunde fastställas. Kommissionen kommer dock att fortsätta att undersöka denna fråga i det slutgiltiga skedet av förfarandet och kan i enlighet med artikel 18 i grundförordningen komma att träffa avgöranden på grundval av tillgängliga uppgifter om de berörda företagen inte lämnar de upplysningar som krävs.

3.3   Normalvärde

| (19) | När det gäller normalvärdet fastställde kommissionen först för varje berörd exporterande producent som ingick i urvalet huruvida företagets sammanlagda inhemska försäljning av odlad lax var representativ i förhållande till dess sammanlagda exportförsäljning till gemenskapen. I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen ansågs försäljningen på den inhemska marknaden vara representativ om den sammanlagda försäljningsvolymen på den marknaden för varje exporterande producent motsvarade minst 5 % av producentens sammanlagda exportförsäljningsvolym till gemenskapen. |
| --- | --- |

(19)

När det gäller normalvärdet fastställde kommissionen först för varje berörd exporterande producent som ingick i urvalet huruvida företagets sammanlagda inhemska försäljning av odlad lax var representativ i förhållande till dess sammanlagda exportförsäljning till gemenskapen. I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen ansågs försäljningen på den inhemska marknaden vara representativ om den sammanlagda försäljningsvolymen på den marknaden för varje exporterande producent motsvarade minst 5 % av producentens sammanlagda exportförsäljningsvolym till gemenskapen.

| (20) | För de exporterande producenter som totalt sett hade en representativ försäljning på den inhemska marknaden fastställde kommissionen därefter vilka typer av odlad lax som såldes på den inhemska marknaden som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes för export till gemenskapen. |
| --- | --- |

(20)

För de exporterande producenter som totalt sett hade en representativ försäljning på den inhemska marknaden fastställde kommissionen därefter vilka typer av odlad lax som såldes på den inhemska marknaden som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes för export till gemenskapen.

| (21) | För var och en av dessa typer fastställdes det huruvida den inhemska försäljningen var tillräckligt representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av en viss typ ansågs vara tillräckligt representativ om den sammanlagda inhemska försäljningen av denna typ under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda exportförsäljningen till gemenskapen av den jämförbara typen. |
| --- | --- |

(21)

För var och en av dessa typer fastställdes det huruvida den inhemska försäljningen var tillräckligt representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av en viss typ ansågs vara tillräckligt representativ om den sammanlagda inhemska försäljningen av denna typ under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den sammanlagda exportförsäljningen till gemenskapen av den jämförbara typen.

| (22) | Kommissionen undersökte också, genom att fastställa andelen lönsam försäljning av den berörda typen till oberoende kunder, om försäljningen på hemmamarknaden av varje produkttyp som på denna marknad såldes i representativa mängder kunde anses ha skett vid normal handel, i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen undersökte också, genom att fastställa andelen lönsam försäljning av den berörda typen till oberoende kunder, om försäljningen på hemmamarknaden av varje produkttyp som på denna marknad såldes i representativa mängder kunde anses ha skett vid normal handel, i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen.

| (23) | I de fall där försäljningsvolymen av en viss typ av odlad lax, såld till ett nettoförsäljningspris som var lika stort som eller högre än dess produktionskostnad, utgjorde mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för denna typ, och det vägda genomsnittliga priset för denna typ var lika högt som eller högre än dess produktionskostnad, baserades normalvärdet på det faktiska inhemska priset. Detta pris beräknades som ett vägt genomsnitt av priserna på all inhemsk försäljning av denna typ under undersökningsperioden, oavsett om denna försäljning var lönsam eller inte. |
| --- | --- |

(23)

I de fall där försäljningsvolymen av en viss typ av odlad lax, såld till ett nettoförsäljningspris som var lika stort som eller högre än dess produktionskostnad, utgjorde mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för denna typ, och det vägda genomsnittliga priset för denna typ var lika högt som eller högre än dess produktionskostnad, baserades normalvärdet på det faktiska inhemska priset. Detta pris beräknades som ett vägt genomsnitt av priserna på all inhemsk försäljning av denna typ under undersökningsperioden, oavsett om denna försäljning var lönsam eller inte.

| (24) | I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av en viss typ av odlad lax utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för denna typ, eller det vägda genomsnittliga priset för denna typ var lägre än produktionskostnaden, baserades normalvärdet på det faktiska inhemska priset, som beräknades som ett vägt genomsnitt av enbart den lönsamma försäljningen av denna typ, förutsatt att denna försäljning utgjorde minst 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen. |
| --- | --- |

(24)

I de fall där volymen av den lönsamma försäljningen av en viss typ av odlad lax utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för denna typ, eller det vägda genomsnittliga priset för denna typ var lägre än produktionskostnaden, baserades normalvärdet på det faktiska inhemska priset, som beräknades som ett vägt genomsnitt av enbart den lönsamma försäljningen av denna typ, förutsatt att denna försäljning utgjorde minst 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen.

| (25) | Slutligen, i de fall där den lönsamma försäljningsvolymen för en typ utgjorde mindre än 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, ansågs försäljningen av denna typ inte ha skett i tillräckliga mängder för att det skulle vara lämpligt att fastställa normalvärdet på grundval av det inhemska priset. |
| --- | --- |

(25)

Slutligen, i de fall där den lönsamma försäljningsvolymen för en typ utgjorde mindre än 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, ansågs försäljningen av denna typ inte ha skett i tillräckliga mängder för att det skulle vara lämpligt att fastställa normalvärdet på grundval av det inhemska priset.

| (26) | I de fall där det inte var möjligt att använda de inhemska priserna för en särskild typ som sålts av en exporterande producent, användes ett konstruerat normalvärde enligt artikel 2.3 i grundförordningen. I enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen konstruerades normalvärdet genom att man adderade varje exportörs produktionskostnader för de exporterade typerna, vid behov justerade, med ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal. För att göra detta undersökte kommissionen om uppgifterna om försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst för var och en av de exporterande producenterna på den inhemska marknaden var tillförlitliga. |
| --- | --- |

(26)

I de fall där det inte var möjligt att använda de inhemska priserna för en särskild typ som sålts av en exporterande producent, användes ett konstruerat normalvärde enligt artikel 2.3 i grundförordningen. I enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen konstruerades normalvärdet genom att man adderade varje exportörs produktionskostnader för de exporterade typerna, vid behov justerade, med ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal. För att göra detta undersökte kommissionen om uppgifterna om försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst för var och en av de exporterande producenterna på den inhemska marknaden var tillförlitliga.

| (27) | Den faktiska vinstmarginalen på hemmamarknaden bedömdes som tillförlitlig när det berörda företagets sammanlagda försäljning på den marknaden kunde anses som representativ i förhållande till volymen av exportförsäljning till gemenskapen. För företag som totalt sett hade en representativ försäljning fastställdes vinstmarginalen på grundval av den inhemska försäljningen av de typer som såldes vid normal handel. Vid denna beräkning användes den metod som beskrivs i skälen 22–25. |
| --- | --- |

(27)

Den faktiska vinstmarginalen på hemmamarknaden bedömdes som tillförlitlig när det berörda företagets sammanlagda försäljning på den marknaden kunde anses som representativ i förhållande till volymen av exportförsäljning till gemenskapen. För företag som totalt sett hade en representativ försäljning fastställdes vinstmarginalen på grundval av den inhemska försäljningen av de typer som såldes vid normal handel. Vid denna beräkning användes den metod som beskrivs i skälen 22–25.

| (28) | I de fall där dessa kriterier inte var uppfyllda övervägde kommissionen om det var möjligt att använda en vägd genomsnittlig vinstmarginal för de övriga företag som hade en representativ försäljning vid normal handel i Norge, eller det berörda företagets faktiska kostnader för produktion och försäljning vid normal handel inom samma generella produktkategori på den inhemska marknaden. Om det inte var möjligt att använda ett av dessa tillvägagångssätt fastställdes den inhemska vinstmarginalen i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(28)

I de fall där dessa kriterier inte var uppfyllda övervägde kommissionen om det var möjligt att använda en vägd genomsnittlig vinstmarginal för de övriga företag som hade en representativ försäljning vid normal handel i Norge, eller det berörda företagets faktiska kostnader för produktion och försäljning vid normal handel inom samma generella produktkategori på den inhemska marknaden. Om det inte var möjligt att använda ett av dessa tillvägagångssätt fastställdes den inhemska vinstmarginalen i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen.

| (29) | Fem företag hade en försäljning som totalt sett var representativ, men bara för ett företags vidkommande konstaterades att vissa typer av den berörda produkten som också exporterades såldes på den inhemska marknaden vid normal handel. För de övriga typerna av odlad lax som exporterades av dessa företag måste normalvärdet konstrueras med hjälp av den metod som anges i skäl 26. Det konstaterades att tre företag inte hade en inhemsk försäljning av odlad lax som totalt sett var representativ. Därför måste normalvärdet för alla typer av den berörda produkten som producerades av dessa företag konstrueras enligt den metod som anges i skäl 26. |
| --- | --- |

(29)

Fem företag hade en försäljning som totalt sett var representativ, men bara för ett företags vidkommande konstaterades att vissa typer av den berörda produkten som också exporterades såldes på den inhemska marknaden vid normal handel. För de övriga typerna av odlad lax som exporterades av dessa företag måste normalvärdet konstrueras med hjälp av den metod som anges i skäl 26. Det konstaterades att tre företag inte hade en inhemsk försäljning av odlad lax som totalt sett var representativ. Därför måste normalvärdet för alla typer av den berörda produkten som producerades av dessa företag konstrueras enligt den metod som anges i skäl 26.

| (30) | Såsom framgår av skäl 29 konstaterades beträffande den inhemska vinstmarginalen att bara en exporterande producent sålde odlad lax på den inhemska marknaden vid normal handel. Eftersom den inhemska försäljningen inte ansågs vara tillräckligt representativ fastställdes därför preliminärt den inhemska vinstmarginalen till 8 % av omsättningen, i överensstämmelse med det tillvägagångssätt som anges i skäl 28. Denna vinstmarginal ansågs utgöra en miniminivå inom en livskraftig näringsgren. Dessutom är det att märka att den inhemska vinstmarginal som användes låg på samma nivå som för det företag som hade inhemsk försäljning vid normal handel. Denna vinstmarginal förefaller också att vara ett minimum mot bakgrund av de betydande satsningar i fråga om tid och resurser som laxodlingen kräver, eftersom det tar tre år för laxen att växa från smolt till dess att den kan skördas. Kommissionen kommer att fortsätta undersöka den inhemska vinstmarginalen mot bakgrund av denna investeringsbörda i kombination med de nuvarande räntesatserna i Norge, och kan komma att se över sitt beslut i det slutgiltiga skedet. |
| --- | --- |

(30)

Såsom framgår av skäl 29 konstaterades beträffande den inhemska vinstmarginalen att bara en exporterande producent sålde odlad lax på den inhemska marknaden vid normal handel. Eftersom den inhemska försäljningen inte ansågs vara tillräckligt representativ fastställdes därför preliminärt den inhemska vinstmarginalen till 8 % av omsättningen, i överensstämmelse med det tillvägagångssätt som anges i skäl 28. Denna vinstmarginal ansågs utgöra en miniminivå inom en livskraftig näringsgren. Dessutom är det att märka att den inhemska vinstmarginal som användes låg på samma nivå som för det företag som hade inhemsk försäljning vid normal handel. Denna vinstmarginal förefaller också att vara ett minimum mot bakgrund av de betydande satsningar i fråga om tid och resurser som laxodlingen kräver, eftersom det tar tre år för laxen att växa från smolt till dess att den kan skördas. Kommissionen kommer att fortsätta undersöka den inhemska vinstmarginalen mot bakgrund av denna investeringsbörda i kombination med de nuvarande räntesatserna i Norge, och kan komma att se över sitt beslut i det slutgiltiga skedet.

| (31) | När det gällde att fastställa ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader ansåg kommissionen att de företagsspecifika upplysningar som lämnats av de exporterande producenterna preliminärt kunde användas på detta stadium. Det bör dock noteras att lämpligheten av detta tillvägagångssätt beror på ett antal faktorer som måste klargöras och kontrolleras ytterligare. Kommissionen kommer att fortsätta undersöka denna fråga och kan komma att se över sitt tillvägagångssätt i det slutgiltiga skedet. |
| --- | --- |

(31)

När det gällde att fastställa ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader ansåg kommissionen att de företagsspecifika upplysningar som lämnats av de exporterande producenterna preliminärt kunde användas på detta stadium. Det bör dock noteras att lämpligheten av detta tillvägagångssätt beror på ett antal faktorer som måste klargöras och kontrolleras ytterligare. Kommissionen kommer att fortsätta undersöka denna fråga och kan komma att se över sitt tillvägagångssätt i det slutgiltiga skedet.

3.4   Exportpris

| (32) | I samtliga fall där den berörda produkten exporterades till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas. |
| --- | --- |

(32)

I samtliga fall där den berörda produkten exporterades till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.

| (33) | I de fall där försäljningen skedde via en närstående importör i gemenskapen konstruerades exportpriset på grundval av importörens återförsäljningspriser till oberoende kunder. I enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen gjordes justeringar för alla kostnader som uppstått mellan importen och återförsäljningen, inbegripet försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal (5 % av omsättningen). |
| --- | --- |

(33)

I de fall där försäljningen skedde via en närstående importör i gemenskapen konstruerades exportpriset på grundval av importörens återförsäljningspriser till oberoende kunder. I enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen gjordes justeringar för alla kostnader som uppstått mellan importen och återförsäljningen, inbegripet försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal (5 % av omsättningen).

| (34) | När exportförsäljningen skedde genom en närstående handlare i Norge, fastställdes exportpriset på grundval av det återförsäljningspris som betalats av den första oberoende köparen i gemenskapen. |
| --- | --- |

(34)

När exportförsäljningen skedde genom en närstående handlare i Norge, fastställdes exportpriset på grundval av det återförsäljningspris som betalats av den första oberoende köparen i gemenskapen.

3.5   Jämförelse

| (35) | Normalvärdet och exportpriserna jämfördes fritt fabrik. I syfte att sörja för en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet. Lämpliga justeringar för transport och försäkring, kredit, provisioner, bankavgifter, förpackningskostnader, tullar och avdrag beviljades i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga, korrekta och styrkta med kontrollerad bevisning. Justeringar gjordes också i de fall då exportförsäljningen skedde via ett närstående företag i Norge, i enlighet med artikel 2.10 i i grundförordningen. |
| --- | --- |

(35)

Normalvärdet och exportpriserna jämfördes fritt fabrik. I syfte att sörja för en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet. Lämpliga justeringar för transport och försäkring, kredit, provisioner, bankavgifter, förpackningskostnader, tullar och avdrag beviljades i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga, korrekta och styrkta med kontrollerad bevisning. Justeringar gjordes också i de fall då exportförsäljningen skedde via ett närstående företag i Norge, i enlighet med artikel 2.10 i i grundförordningen.

3.6   Dumpningsmarginal

3.6.1   Företag som ingick i urvalet

| (36) | För åtta av de exporterande producenter som ingick i urvalet kunde en individuell dumpningsmarginal beräknas. För dessa företag jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den berörda produkten som exporterades till gemenskapen med det vägda genomsnittliga exportpriset för varje motsvarande typ av den berörda produkten, såsom anges i artikel 2.11 i grundförordningen. Om dessa exporterande producenter var varandra närstående, beräknades den preliminära dumpningsmarginalen uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns som ett vägt genomsnitt av de närstående företagens dumpningsmarginaler, i enlighet med gemenskapens praxis för exporterande producenter som är varandra närstående. Detta var fallet för två företag i denna undersökning. |
| --- | --- |

(36)

För åtta av de exporterande producenter som ingick i urvalet kunde en individuell dumpningsmarginal beräknas. För dessa företag jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den berörda produkten som exporterades till gemenskapen med det vägda genomsnittliga exportpriset för varje motsvarande typ av den berörda produkten, såsom anges i artikel 2.11 i grundförordningen. Om dessa exporterande producenter var varandra närstående, beräknades den preliminära dumpningsmarginalen uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns som ett vägt genomsnitt av de närstående företagens dumpningsmarginaler, i enlighet med gemenskapens praxis för exporterande producenter som är varandra närstående. Detta var fallet för två företag i denna undersökning.

| (37) | De återstående två exporterande producenter för vilka det inte var möjligt att fastställa en individuell dumpningsmarginal, såsom anges i skäl 18, tilldelades också en preliminär dumpningsmarginal motsvarande nivån för den vägda genomsnittliga dumpningsmarginal som fastställts preliminärt för de parter som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(37)

De återstående två exporterande producenter för vilka det inte var möjligt att fastställa en individuell dumpningsmarginal, såsom anges i skäl 18, tilldelades också en preliminär dumpningsmarginal motsvarande nivån för den vägda genomsnittliga dumpningsmarginal som fastställts preliminärt för de parter som ingick i urvalet.

3.6.2   Företag som inte ingick i urvalet

| (38) | Företag som var samarbetsvilliga, men inte ingick i urvalet, och som inte är något av de företag närstående som ingick i urvalet, tilldelades en preliminär dumpningsmarginal motsvarande nivån för den vägda genomsnittliga dumpningsmarginal som fastställts preliminärt för de parter som ingick i urvalet, nämligen 25,1 %. |
| --- | --- |

(38)

Företag som var samarbetsvilliga, men inte ingick i urvalet, och som inte är något av de företag närstående som ingick i urvalet, tilldelades en preliminär dumpningsmarginal motsvarande nivån för den vägda genomsnittliga dumpningsmarginal som fastställts preliminärt för de parter som ingick i urvalet, nämligen 25,1 %.

| (39) | Företag som var samarbetsvilliga, men inte ingick i urvalet, och som är något av de företag närstående som ingick i urvalet, tilldelades en preliminär dumpningsmarginal motsvarande den som tilldelades de företag i urvalet som var dem närstående. |
| --- | --- |

(39)

Företag som var samarbetsvilliga, men inte ingick i urvalet, och som är något av de företag närstående som ingick i urvalet, tilldelades en preliminär dumpningsmarginal motsvarande den som tilldelades de företag i urvalet som var dem närstående.

3.6.3   Icke-samarbetsvilliga företag

| (40) | För att beräkna dumpningsmarginalen för övriga företag, dvs. för de exportörer i Norge som inte var samarbetsvilliga eller gav sig till känna, fastställde kommissionen först hur omfattande samarbetsviljan hade varit. Den totala importen av den berörda produkten med ursprung i Norge, beräknad på grundval av uppgifter från Eurostat, jämfördes med de faktiska uppgifter som lämnades av de exporterande producenter i Norge som uttryckt vilja att ingå i urvalet. På denna grundval fastställdes att samarbetsviljan var stor, dvs. företagen i fråga svarade för nästan 80 % av den totala norska exporten av odlad lax till gemenskapen. |
| --- | --- |

(40)

För att beräkna dumpningsmarginalen för övriga företag, dvs. för de exportörer i Norge som inte var samarbetsvilliga eller gav sig till känna, fastställde kommissionen först hur omfattande samarbetsviljan hade varit. Den totala importen av den berörda produkten med ursprung i Norge, beräknad på grundval av uppgifter från Eurostat, jämfördes med de faktiska uppgifter som lämnades av de exporterande producenter i Norge som uttryckt vilja att ingå i urvalet. På denna grundval fastställdes att samarbetsviljan var stor, dvs. företagen i fråga svarade för nästan 80 % av den totala norska exporten av odlad lax till gemenskapen.

| (41) | Av tillgängliga uppgifter drogs slutsatsen att den dumpning som övriga företag utövade inte var mindre än för de företag som ingick i urvalet. Dumpningsmarginalen för övriga företag fastställdes följaktligen till nivån för den högsta individuella dumpningsmarginal som fastställts för ett samarbetsvilligt företag. På denna grundval fastställdes dumpningsmarginalen för övriga företag preliminärt till 44,0 % av priset cif vid gemenskapens gräns. |
| --- | --- |

(41)

Av tillgängliga uppgifter drogs slutsatsen att den dumpning som övriga företag utövade inte var mindre än för de företag som ingick i urvalet. Dumpningsmarginalen för övriga företag fastställdes följaktligen till nivån för den högsta individuella dumpningsmarginal som fastställts för ett samarbetsvilligt företag. På denna grundval fastställdes dumpningsmarginalen för övriga företag preliminärt till 44,0 % av priset cif vid gemenskapens gräns.

3.6.4   Dumpningsmarginal

| (42) | De preliminära dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid gemenskapens gräns, före tull, är följande:






  Företag | Preliminär dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Marine Harvest Bolga AS, N-8158 Bolga, Norge. | 21,9 % |
| Fjord Seafood Norway AS, Toftsundet, N-8900 Brønnøysund, Norge. | 37,7 % |
| Pan Fish Norway AS, Grimmergata 5, N-6002 Ålesund, Norge. | 25,4 % |
| Stolt Sea Farm AS, Postboks 370, Sentrum, N-0102, Oslo, Norge. | 13,9 % |
| Follalaks AS, N-8286 Nordfold, Norge. | 24,5 % |
| Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, N-8455 Stokmarknes, Norge. | 6,8 % |
| Hydrotech AS, Bentnesveien 50, N-6512 Kristiansund, Norge. | 21,9 % |
| Grieg Seafood AS, Postboks 234, N-5804 Bergen, Norge. | 22,9 % |
| Vägt genomsnitt | 22,5 % |
| Dumpningsmarginal för övriga företag | 37,7 % |

(42)

De preliminära dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid gemenskapens gräns, före tull, är följande:

Företag

Preliminär dumpningsmarginal

Marine Harvest Bolga AS, N-8158 Bolga, Norge.

21,9 %

Fjord Seafood Norway AS, Toftsundet, N-8900 Brønnøysund, Norge.

37,7 %

Pan Fish Norway AS, Grimmergata 5, N-6002 Ålesund, Norge.

25,4 %

Stolt Sea Farm AS, Postboks 370, Sentrum, N-0102, Oslo, Norge.

13,9 %

Follalaks AS, N-8286 Nordfold, Norge.

24,5 %

Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, N-8455 Stokmarknes, Norge.

6,8 %

Hydrotech AS, Bentnesveien 50, N-6512 Kristiansund, Norge.

21,9 %

Grieg Seafood AS, Postboks 234, N-5804 Bergen, Norge.

22,9 %

Vägt genomsnitt

22,5 %

Dumpningsmarginal för övriga företag

37,7 %

4.   SKADA

4.1   Definition av gemenskapsproduktion och gemenskapsindustri

| (43) | Under undersökningsperioden producerades odlad lax i gemenskapen av






  — | gemenskapsproducenter som inte var norska exportörer eller importörer närstående och som var klagande eller uttryckligen stödde klagomålet, |
| --- | --- | --- |

(43)

Under undersökningsperioden producerades odlad lax i gemenskapen av

—

gemenskapsproducenter som inte var norska exportörer eller importörer närstående och som var klagande eller uttryckligen stödde klagomålet,

| — | gemenskapsproducenter som inte var norska exportörer eller importörer närstående och som inte tog ställning till klagomålet, |
| --- | --- |

—

gemenskapsproducenter som inte var norska exportörer eller importörer närstående och som inte tog ställning till klagomålet,

| — | flera andra producenter som konstaterades vara norska exportörer eller importörer närstående. |
| --- | --- |

—

flera andra producenter som konstaterades vara norska exportörer eller importörer närstående.

| (44) | Flera av de övriga producenter som var norska exportörer eller importörer närstående gav sig till känna och begärde att omfattas av definitionen av gemenskapsproduktionen. De ansåg även att de utgjorde en del av gemenskapsindustrin. Detta påstående avvisades på grundval av bestämmelserna i artikel 4.1 i grundförordningen. Det ansågs nämligen att förhållandet mellan dessa närstående producenter och exportörerna eller importörerna av den dumpade produkten var av en sådan art att det kunde göra att de berörda producenterna agerade på ett annat sätt än icke-närstående producenter. Följaktligen beaktades inte dessa övriga producenters produktion vid beräknandet av gemenskapsproduktionen. |
| --- | --- |

(44)

Flera av de övriga producenter som var norska exportörer eller importörer närstående gav sig till känna och begärde att omfattas av definitionen av gemenskapsproduktionen. De ansåg även att de utgjorde en del av gemenskapsindustrin. Detta påstående avvisades på grundval av bestämmelserna i artikel 4.1 i grundförordningen. Det ansågs nämligen att förhållandet mellan dessa närstående producenter och exportörerna eller importörerna av den dumpade produkten var av en sådan art att det kunde göra att de berörda producenterna agerade på ett annat sätt än icke-närstående producenter. Följaktligen beaktades inte dessa övriga producenters produktion vid beräknandet av gemenskapsproduktionen.

| (45) | Av undersökningen framgick att de klagande producenterna i gemenskapen hade producerat ca 20 000 ton lax under undersökningsperioden. Detta motsvarar ca 90 % av den uppskattade totala produktionen i gemenskapen av den berörda produkten. Det handlar med andra ord om en betydande del av gemenskapsproduktionen. De klagande gemenskapsproducenterna anses därför utgöra gemenskapsindustrin i enlighet med artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(45)

Av undersökningen framgick att de klagande producenterna i gemenskapen hade producerat ca 20 000 ton lax under undersökningsperioden. Detta motsvarar ca 90 % av den uppskattade totala produktionen i gemenskapen av den berörda produkten. Det handlar med andra ord om en betydande del av gemenskapsproduktionen. De klagande gemenskapsproducenterna anses därför utgöra gemenskapsindustrin i enlighet med artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.

4.2   Stickprovsförfarande för bedömningen av skada

| (46) | Med hänsyn till det stora antalet producenter av odlad lax i gemenskapen angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna komma att tillämpas vid bedömningen av skada. Urvalet av gemenskapsproducenter baserades i enlighet med artikel 17 i grundförordningen på den största representativa produktionsvolym som rimligen kunde undersökas inom utsatt tid. |
| --- | --- |

(46)

Med hänsyn till det stora antalet producenter av odlad lax i gemenskapen angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna komma att tillämpas vid bedömningen av skada. Urvalet av gemenskapsproducenter baserades i enlighet med artikel 17 i grundförordningen på den största representativa produktionsvolym som rimligen kunde undersökas inom utsatt tid.

| (47) | På grundval av de uppgifter som lämnats till kommissionen valdes ursprungligen de sex gemenskapsproducenter som anges i skäl 7 ut att ingå i urvalet och de ombads svara på ett frågeformulär. Kontrollbesök gjordes på plats hos dessa företag. Av undersökningen framgick att Celtic Atlantic Salmon Ltd inte producerade odlad lax under hela skadeundersökningsperioden och därför inte kunde lämna alla uppgifter som efterfrågades i frågeformuläret. Celtic Atlantic Salmon Ltd grundades i januari 2004 efter att ha inköpt vissa tillgångar av ett laxproducerande företag som var ställt under konkursförvaltning, och kunde tillhandahålla uppgifter endast för undersökningsperioden. De skadeindikatorer som diskuteras från och med skäl 63 har följaktligen fastställts på grundval av kontrollerade uppgifter från de övriga fem företagen i skäl 7. Uppgifter från Celtic Atlantic Salmon Ltd användes dock vid beräkningen av prisunderskridande och målprisunderskridande. |
| --- | --- |

(47)

På grundval av de uppgifter som lämnats till kommissionen valdes ursprungligen de sex gemenskapsproducenter som anges i skäl 7 ut att ingå i urvalet och de ombads svara på ett frågeformulär. Kontrollbesök gjordes på plats hos dessa företag. Av undersökningen framgick att Celtic Atlantic Salmon Ltd inte producerade odlad lax under hela skadeundersökningsperioden och därför inte kunde lämna alla uppgifter som efterfrågades i frågeformuläret. Celtic Atlantic Salmon Ltd grundades i januari 2004 efter att ha inköpt vissa tillgångar av ett laxproducerande företag som var ställt under konkursförvaltning, och kunde tillhandahålla uppgifter endast för undersökningsperioden. De skadeindikatorer som diskuteras från och med skäl 63 har följaktligen fastställts på grundval av kontrollerade uppgifter från de övriga fem företagen i skäl 7. Uppgifter från Celtic Atlantic Salmon Ltd användes dock vid beräkningen av prisunderskridande och målprisunderskridande.

| (48) | Den sammanlagda produktionen för de fem gemenskapsproducenter som ingick i urvalet och till fullo samarbetade med kommissionen i undersökningen var ca 8 300 ton under undersökningsperioden, vilket motsvarar ca 37 % av den uppskattade totala gemenskapsproduktionen av odlad lax. |
| --- | --- |

(48)

Den sammanlagda produktionen för de fem gemenskapsproducenter som ingick i urvalet och till fullo samarbetade med kommissionen i undersökningen var ca 8 300 ton under undersökningsperioden, vilket motsvarar ca 37 % av den uppskattade totala gemenskapsproduktionen av odlad lax.

| (49) | Analysen av skada grundas på a) resultatrelaterade skadeindikatorer såsom försäljningspriser, lager, lönsamhet, avkastning på investeringar, kassaflöde, investeringar, kapitalanskaffningsförmåga och löner, vilka fastställts på grundval av de upplysningar som kontrollerats i samband med stickprovet, och b) andra skadeindikatorer, såsom produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet och dumpningsmarginalens storlek, vilka fastställts på grundval av de uppgifter som gäller gemenskapsindustrin som helhet. |
| --- | --- |

(49)

Analysen av skada grundas på a) resultatrelaterade skadeindikatorer såsom försäljningspriser, lager, lönsamhet, avkastning på investeringar, kassaflöde, investeringar, kapitalanskaffningsförmåga och löner, vilka fastställts på grundval av de upplysningar som kontrollerats i samband med stickprovet, och b) andra skadeindikatorer, såsom produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet och dumpningsmarginalens storlek, vilka fastställts på grundval av de uppgifter som gäller gemenskapsindustrin som helhet.

4.3   Förbrukning i gemenskapen

| (50) | Under skadeundersökningsperioden utvecklades förbrukningen i gemenskapen på följande sätt:
  Tabell 1
  Förbrukning i gemenskapen | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ton | 527 970 | 550 943 | 611 101 | 607 904 |
| Index | 100 | 104 | 116 | 115 |
| Källa: Eurostat och uppgifter för Irland, Förenade kungariket och Frankrike. Samtliga uppgifter avser EU med 25 medlemsstater. |

(50)

Under skadeundersökningsperioden utvecklades förbrukningen i gemenskapen på följande sätt:

Tabell 1

Förbrukning i gemenskapen

2001

2002

2003

UP

Ton

527 970

550 943

611 101

607 904

Index

100

104

116

115

Källa: Eurostat och uppgifter för Irland, Förenade kungariket och Frankrike. Samtliga uppgifter avser EU med 25 medlemsstater.

| (51) | Förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av samtliga gemenskapsproducenters sammanlagda produktion med tillägg av importen från samtliga tredjeländer och med avdrag för exporten från gemenskapen. Produktionen för samtliga i gemenskapen etablerade producenter fastställdes på grundval av uppgifter som lämnats av de länder där produktionen skedde, dvs. Irland, Förenade kungariket och Frankrike. Uppgifter om de kvantiteter som importerats och exporterats lämnades av Eurostat. |
| --- | --- |

(51)

Förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av samtliga gemenskapsproducenters sammanlagda produktion med tillägg av importen från samtliga tredjeländer och med avdrag för exporten från gemenskapen. Produktionen för samtliga i gemenskapen etablerade producenter fastställdes på grundval av uppgifter som lämnats av de länder där produktionen skedde, dvs. Irland, Förenade kungariket och Frankrike. Uppgifter om de kvantiteter som importerats och exporterats lämnades av Eurostat.

| (52) | Det bör noteras att den storskaliga odlingen av odlad lax i gemenskapen är begränsad till Förenade kungariket (Skottland) och Irland. Vissa justeringar gjordes för att konvertera nettovikten enligt uppgifterna från Eurostat till fiskekvivalenter (whole fish equivalents, WFE) (7), eftersom jämförelser vanligen sker på denna grundval inom branschen. Uppgifterna för färsk, kyld och fryst lax, med undantag för filéer, och för färska, kylda och frysta filéer, dividerades därför, om inte annat anges, med omräkningssatserna 0,90 respektive 0,65, dvs. de allmänt erkända omräkningssatserna inom laxindustrin. |
| --- | --- |

(52)

Det bör noteras att den storskaliga odlingen av odlad lax i gemenskapen är begränsad till Förenade kungariket (Skottland) och Irland. Vissa justeringar gjordes för att konvertera nettovikten enligt uppgifterna från Eurostat till fiskekvivalenter (whole fish equivalents, WFE) (7), eftersom jämförelser vanligen sker på denna grundval inom branschen. Uppgifterna för färsk, kyld och fryst lax, med undantag för filéer, och för färska, kylda och frysta filéer, dividerades därför, om inte annat anges, med omräkningssatserna 0,90 respektive 0,65, dvs. de allmänt erkända omräkningssatserna inom laxindustrin.

| (53) | Av tabellen ovan framgår att förbrukningen ökade med 16 % mellan 2001 och 2003. Under undersökningsperioden låg förbrukningen på nästan samma nivå som 2003, med en liten minskning på 0,5 %. Den totala ökningen av förbrukningen under skadeundersökningsperioden uppgick till hela 15 %. |
| --- | --- |

(53)

Av tabellen ovan framgår att förbrukningen ökade med 16 % mellan 2001 och 2003. Under undersökningsperioden låg förbrukningen på nästan samma nivå som 2003, med en liten minskning på 0,5 %. Den totala ökningen av förbrukningen under skadeundersökningsperioden uppgick till hela 15 %.

4.4   Import till gemenskapen från det berörda landet

4.4.1   Den berörda importens volym

| (54) | På grundval av de uppgifter som lämnats av Eurostat och med omräkning med hjälp av den metod som anges i skäl 51 ökade importen från Norge under skadeundersökningsperioden enligt följande:
  Tabell 2
  Berörd importvolym | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ton | 269 126 | 294 481 | 351 757 | 362 492 |
| Index | 100 | 109 | 131 | 135 |
| Källa: Eurostat |

(54)

På grundval av de uppgifter som lämnats av Eurostat och med omräkning med hjälp av den metod som anges i skäl 51 ökade importen från Norge under skadeundersökningsperioden enligt följande:

Tabell 2

Berörd importvolym

2001

2002

2003

UP

Ton

269 126

294 481

351 757

362 492

Index

100

109

131

135

Källa: Eurostat

| (55) | Av tabellen ovan framgår att importvolymen av odlad lax från Norge ökade med 35 % under skadeundersökningsperioden. Mellan 2001 och 2003 ökade importvolymen med hela 31 %, och mellan 2003 och undersökningsperioden med ytterligare 3 %. Trots att förbrukningen ökade med nästan 80 000 ton under skadeundersökningsperioden kunde med andra ord de norska exportörerna öka sin försäljning på gemenskapsmarknaden med 93 000 ton, dvs. mer än den totala ökningen av förbrukningen. |
| --- | --- |

(55)

Av tabellen ovan framgår att importvolymen av odlad lax från Norge ökade med 35 % under skadeundersökningsperioden. Mellan 2001 och 2003 ökade importvolymen med hela 31 %, och mellan 2003 och undersökningsperioden med ytterligare 3 %. Trots att förbrukningen ökade med nästan 80 000 ton under skadeundersökningsperioden kunde med andra ord de norska exportörerna öka sin försäljning på gemenskapsmarknaden med 93 000 ton, dvs. mer än den totala ökningen av förbrukningen.

4.4.2   Den berörda importens marknadsandel

| (56) | De norska exporterande producenternas marknadsandel uppvisade följande utveckling:
  Tabell 3
  Marknadsandel för importen från Norge | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 51 % | 53,5 % | 57,6 % | 59,6 % |
| Index | 100 | 105 | 113 | 117 |
| Källa: Eurostat, gemenskapsproduktion och export beräknad på grundval av uppgifter för Irland, Förenade kungariket, Frankrike och Lettland. |

(56)

De norska exporterande producenternas marknadsandel uppvisade följande utveckling:

Tabell 3

Marknadsandel för importen från Norge

2001

2002

2003

UP

51 %

53,5 %

57,6 %

59,6 %

Index

100

105

113

117

Källa: Eurostat, gemenskapsproduktion och export beräknad på grundval av uppgifter för Irland, Förenade kungariket, Frankrike och Lettland.

| (57) | Liksom fallet var i fråga om importen ökade den norska marknadsandelen kontinuerligt under skadeundersökningsperioden. Totalt sett ökade marknadsandelen beräknad på grundval av importvolymer med 17 % eller 8,6 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Ökningen mellan 2002 och undersökningsperioden var hela 6,1 procentenheter. |
| --- | --- |

(57)

Liksom fallet var i fråga om importen ökade den norska marknadsandelen kontinuerligt under skadeundersökningsperioden. Totalt sett ökade marknadsandelen beräknad på grundval av importvolymer med 17 % eller 8,6 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Ökningen mellan 2002 och undersökningsperioden var hela 6,1 procentenheter.

4.4.3   Genomsnittspriser för den dumpade importen

| (58) | Prisutvecklingen för den dumpade importen från Norge vid försäljning på gemenskapsmarknaden framgår av följande tabell:
  Tabell 4
  Genomsnittspris för den dumpade importen från Norge (euro/kg) | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 3,13 | 3,04 | 2,64 | 2,64 |
| Index | 100 | 97 | 84 | 84 |
| Källa: Eurostat |

(58)

Prisutvecklingen för den dumpade importen från Norge vid försäljning på gemenskapsmarknaden framgår av följande tabell:

Tabell 4

Genomsnittspris för den dumpade importen från Norge (euro/kg)

2001

2002

2003

UP

3,13

3,04

2,64

2,64

Index

100

97

84

84

Källa: Eurostat

| (59) | Under skadeundersökningsperioden minskade genomsnittspriset för den dumpade importen med 16 %. Av tabellen ovan framgår också att det finns ett tydligt tidsmässigt samband mellan prisfallet 2003 och det kraftiga inflöde av dumpad import på gemenskapsmarknaden som det redogörs för i skäl 54. |
| --- | --- |

(59)

Under skadeundersökningsperioden minskade genomsnittspriset för den dumpade importen med 16 %. Av tabellen ovan framgår också att det finns ett tydligt tidsmässigt samband mellan prisfallet 2003 och det kraftiga inflöde av dumpad import på gemenskapsmarknaden som det redogörs för i skäl 54.

4.4.4   Prisunderskridande

| (60) | I syfte att fastställa prisunderskridandenivån under undersökningsperioden jämfördes de vägda genomsnittliga försäljningspriserna för de gemenskapsproducenter som ingick i urvalet med de vägda genomsnittliga exportpriserna för de exporterande producenter från Norge som ingick i urvalet. Denna jämförelse gjordes för jämförbara typer av odlad lax och i samma handelsled, dvs. för försäljning till den första oberoende kunden. Jämförelsen gjordes efter avräkning för rabatter och andra avdrag, och importpriserna noterades på nivån cif vid gemenskapens gräns, med justeringar för tullar. |
| --- | --- |

(60)

I syfte att fastställa prisunderskridandenivån under undersökningsperioden jämfördes de vägda genomsnittliga försäljningspriserna för de gemenskapsproducenter som ingick i urvalet med de vägda genomsnittliga exportpriserna för de exporterande producenter från Norge som ingick i urvalet. Denna jämförelse gjordes för jämförbara typer av odlad lax och i samma handelsled, dvs. för försäljning till den första oberoende kunden. Jämförelsen gjordes efter avräkning för rabatter och andra avdrag, och importpriserna noterades på nivån cif vid gemenskapens gräns, med justeringar för tullar.

| (61) | De priser som togs ut av de producenter inom gemenskapsindustrin som ingick i stickprovet noterades på nivån fritt fabrik, dvs. exklusive transportkostnader, och i handelsled som ansågs vara jämförbara med handelsledet för den berörda importen. För de gemenskapsproducenter som ingick i urvalet som sålde sin fisk fritt odling utan avdrag för avgifter som erlagts till bearbetningsföretag gjordes en justering uppåt för att beakta bearbetnings- och förpackningskostnader och därmed möjliggöra en jämförelse av deras priser med priserna för andra producenter som ingick i urvalet. Justeringen gjordes på grundval av de kostnader för bearbetning och förpackning som uppkommit för andra producenter som ingick i urvalet, eller på grundval av en faktisk avgift som erlades till bearbetningsföretaget. |
| --- | --- |

(61)

De priser som togs ut av de producenter inom gemenskapsindustrin som ingick i stickprovet noterades på nivån fritt fabrik, dvs. exklusive transportkostnader, och i handelsled som ansågs vara jämförbara med handelsledet för den berörda importen. För de gemenskapsproducenter som ingick i urvalet som sålde sin fisk fritt odling utan avdrag för avgifter som erlagts till bearbetningsföretag gjordes en justering uppåt för att beakta bearbetnings- och förpackningskostnader och därmed möjliggöra en jämförelse av deras priser med priserna för andra producenter som ingick i urvalet. Justeringen gjordes på grundval av de kostnader för bearbetning och förpackning som uppkommit för andra producenter som ingick i urvalet, eller på grundval av en faktisk avgift som erlades till bearbetningsföretaget.

| (62) | Denna jämförelse av vägda genomsnittliga priser visade att produkterna med ursprung i Norge under undersökningsperioden såldes i gemenskapen till priser som underskred gemenskapsindustrins priser med i genomsnitt ca 15 %, uttryckta i procent av gemenskapsindustrins priser. |
| --- | --- |

(62)

Denna jämförelse av vägda genomsnittliga priser visade att produkterna med ursprung i Norge under undersökningsperioden såldes i gemenskapen till priser som underskred gemenskapsindustrins priser med i genomsnitt ca 15 %, uttryckta i procent av gemenskapsindustrins priser.

4.5   Gemenskapsindustrins situation

| (63) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen har granskningen av den dumpade importens inverkan på gemenskapsindustrin innefattat en bedömning av alla ekonomiska faktorer och förhållanden som haft betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(63)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen har granskningen av den dumpade importens inverkan på gemenskapsindustrin innefattat en bedömning av alla ekonomiska faktorer och förhållanden som haft betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

4.5.1   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (64) | Produktionen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet för gemenskapsindustrin som helhet uppvisade följande utveckling:
  Tabell 5
  Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion (ton) | 18 118 | 20 621 | 19 387 | 20 536 |
| Index | 100 | 114 | 107 | 113 |
| Produktionskapacitet (ton) | 36 994 | 37 112 | 41 862 | 43 662 |
| Index | 100 | 100 | 113 | 118 |
| Kapacitetsutnyttjande | 49 % | 56 % | 46 % | 47 % |
| Index | 100 | 113 | 95 | 96 |
| Källa: gemenskapsindustrin |

(64)

Produktionen, produktionskapaciteten och kapacitetsutnyttjandet för gemenskapsindustrin som helhet uppvisade följande utveckling:

Tabell 5

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2001

2002

2003

UP

Produktion (ton)

18 118

20 621

19 387

20 536

Index

100

114

107

113

Produktionskapacitet (ton)

36 994

37 112

41 862

43 662

Index

100

100

113

118

Kapacitetsutnyttjande

49 %

56 %

46 %

47 %

Index

100

113

95

96

Källa: gemenskapsindustrin

| (65) | Gemenskapsindustrins produktion ökade med 14 % mellan 2001 och 2002. Därefter minskade den med 6 %, ökade visserligen igen med 5 % under undersökningsperioden, men låg kvar under 2002 års nivå. Såsom framgår av tabellen ovan ökade produktionen totalt sett med 13 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(65)

Gemenskapsindustrins produktion ökade med 14 % mellan 2001 och 2002. Därefter minskade den med 6 %, ökade visserligen igen med 5 % under undersökningsperioden, men låg kvar under 2002 års nivå. Såsom framgår av tabellen ovan ökade produktionen totalt sett med 13 % under skadeundersökningsperioden.

| (66) | Under skadeundersökningsperioden ökade produktionskapaciteten med 18 %. Ökningen skedde i huvudsak under 2003 (+ 13 %). Det bör noteras att produktionen av odlad lax i Europeiska gemenskapen i praktiken begränsas genom av myndigheterna utfärdade licenser i vilka den högsta kvantitet av levande fisk som får hållas i vattnet på en viss plats vid en viss tidpunkt anges. Kapacitetsuppgifterna avser den teoretiska kapacitet som grundar sig på den maximikvantitet som det beviljats licenser för, inte på den fysiska kapaciteten hos burar och annan produktionsutrustning i gemenskapsindustrin när det gäller att hålla fisk. Dessa kapacitetsuppgifter anses därför inte ha någon särskild betydelse för analysen. |
| --- | --- |

(66)

Under skadeundersökningsperioden ökade produktionskapaciteten med 18 %. Ökningen skedde i huvudsak under 2003 (+ 13 %). Det bör noteras att produktionen av odlad lax i Europeiska gemenskapen i praktiken begränsas genom av myndigheterna utfärdade licenser i vilka den högsta kvantitet av levande fisk som får hållas i vattnet på en viss plats vid en viss tidpunkt anges. Kapacitetsuppgifterna avser den teoretiska kapacitet som grundar sig på den maximikvantitet som det beviljats licenser för, inte på den fysiska kapaciteten hos burar och annan produktionsutrustning i gemenskapsindustrin när det gäller att hålla fisk. Dessa kapacitetsuppgifter anses därför inte ha någon särskild betydelse för analysen.

| (67) | Kapacitetsutnyttjandet ökade först med 13 % mellan 2001 och 2002 men minskade 2003 med ca 18 % och låg kvar på denna nivå under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(67)

Kapacitetsutnyttjandet ökade först med 13 % mellan 2001 och 2002 men minskade 2003 med ca 18 % och låg kvar på denna nivå under undersökningsperioden.

4.5.2   Lager

| (68) | Det är att märka att gemenskapsindustrin praktiskt taget inte håller lager av odlad lax, eftersom fisken omedelbart efter skörden säljs till industrin i senare produktionsled. Uppskattningen av lagren förefaller därför inte vara en viktig faktor när det gäller att undersöka gemenskapsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(68)

Det är att märka att gemenskapsindustrin praktiskt taget inte håller lager av odlad lax, eftersom fisken omedelbart efter skörden säljs till industrin i senare produktionsled. Uppskattningen av lagren förefaller därför inte vara en viktig faktor när det gäller att undersöka gemenskapsindustrins ekonomiska situation.

4.5.3   Försäljningsvolym, marknadsandelar, genomsnittliga priser per enhet i gemenskapen och tillväxt

| (69) | Siffrorna nedan visar gemenskapsindustrins försäljning till oberoende kunder på gemenskapsmarknaden.
  Tabell 6
  Försäljningsvolym, marknadsandelar, genomsnittliga försäljningspriser per enhet i gemenskapen | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym (ton) | 17 556 | 18 684 | 18 997 | 19 925 |
| Index | 100 | 106 | 108 | 113 |
| Marknadsandel | 3,33 % | 3,38 % | 3,11 % | 3,28 % |
| Index | 100 | 102 | 93 | 99 |
| Genomsnittliga försäljningspriser per enhet (euro/kg) | 3,03 | 3,00 | 2,61 | 2,84 |
| Index | 100 | 99 | 86 | 94 |
| Källa: gemenskapsindustrin (försäljningsvolym och marknadsandel), de gemenskapsproducenter som ingick i urvalet (genomsnittliga försäljningsprinciper per enhet fritt odling). |

(69)

Siffrorna nedan visar gemenskapsindustrins försäljning till oberoende kunder på gemenskapsmarknaden.

Tabell 6

Försäljningsvolym, marknadsandelar, genomsnittliga försäljningspriser per enhet i gemenskapen

2001

2002

2003

UP

Försäljningsvolym (ton)

17 556

18 684

18 997

19 925

Index

100

106

108

113

Marknadsandel

3,33 %

3,38 %

3,11 %

3,28 %

Index

100

102

93

99

Genomsnittliga försäljningspriser per enhet (euro/kg)

3,03

3,00

2,61

2,84

Index

100

99

86

94

Källa: gemenskapsindustrin (försäljningsvolym och marknadsandel), de gemenskapsproducenter som ingick i urvalet (genomsnittliga försäljningsprinciper per enhet fritt odling).

| (70) | Mellan 2001 och undersökningsperioden ökade gemenskapsindustrins försäljningsvolym med 13 %. Med andra ord lyckades gemenskapsindustrin öka sin försäljningsvolym med 2 300 ton. Detta resultat bör också ses mot bakgrund av ökningen av förbrukningen i gemenskapen som uppgick till hela 80 000 ton under samma period. |
| --- | --- |

(70)

Mellan 2001 och undersökningsperioden ökade gemenskapsindustrins försäljningsvolym med 13 %. Med andra ord lyckades gemenskapsindustrin öka sin försäljningsvolym med 2 300 ton. Detta resultat bör också ses mot bakgrund av ökningen av förbrukningen i gemenskapen som uppgick till hela 80 000 ton under samma period.

| (71) | Gemenskapsindustrins marknadsandel minskade totalt sett under skadeundersökningsperioden (– 1 %). Den ökade först mellan 2001 och 2002, föll sedan kraftigt 2003, för att åter öka under undersökningsperioden, och låg kvar strax under nivån för 2001. Med tanke på gemenskapsindustrins ringa marknadsandel bör det märkas att även en liten förlust har en betydande inverkan på gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(71)

Gemenskapsindustrins marknadsandel minskade totalt sett under skadeundersökningsperioden (– 1 %). Den ökade först mellan 2001 och 2002, föll sedan kraftigt 2003, för att åter öka under undersökningsperioden, och låg kvar strax under nivån för 2001. Med tanke på gemenskapsindustrins ringa marknadsandel bör det märkas att även en liten förlust har en betydande inverkan på gemenskapsindustrin.

| (72) | Från 2001 till undersökningsperioden sjönk gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspriser med 6 %. Nedgången skedde i huvudsak mellan 2002 och 2003 (– 13 procentenheter), medan priserna i viss mån återhämtade sig mellan 2003 och undersökningsperioden (+ 8 procentenheter). |
| --- | --- |

(72)

Från 2001 till undersökningsperioden sjönk gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspriser med 6 %. Nedgången skedde i huvudsak mellan 2002 och 2003 (– 13 procentenheter), medan priserna i viss mån återhämtade sig mellan 2003 och undersökningsperioden (+ 8 procentenheter).

| (73) | Under skadeundersökningsperioden ökade förbrukningen i gemenskapen med 15 % och gemenskapsindustrin ökade sin försäljningsvolym med 13 %. Under samma tid föll dock gemenskapens försäljningspriser (– 6 %) och marknadsandel (– 1 %). Samtidigt ökade importen från Norge med cirka 35 %, och marknadsandelen för lågprisimporten till dumpade priser ökade med så mycket som 8,6 procentenheter. Detta betydde att gemenskapsindustrin under skadeundersökningsperioden inte till fullo kunde dra fördel av marknadstillväxten. |
| --- | --- |

(73)

Under skadeundersökningsperioden ökade förbrukningen i gemenskapen med 15 % och gemenskapsindustrin ökade sin försäljningsvolym med 13 %. Under samma tid föll dock gemenskapens försäljningspriser (– 6 %) och marknadsandel (– 1 %). Samtidigt ökade importen från Norge med cirka 35 %, och marknadsandelen för lågprisimporten till dumpade priser ökade med så mycket som 8,6 procentenheter. Detta betydde att gemenskapsindustrin under skadeundersökningsperioden inte till fullo kunde dra fördel av marknadstillväxten.

4.5.4   Lönsamhet, avkastning på investeringar och kassaflöde

| (74) | Lönsamheten från försäljningen i gemenskapen är den vinst som genereras genom försäljning av odlad lax på gemenskapsmarknaden. Avkastningen på totalt kapital och kassaflödet har i enlighet med artikel 3.8 i grundförordningen endast kunnat beräknas för den minsta produktgrupp som inbegriper den likadana produkten. I detta sammanhang är det att märka att odlingen av lax utgjorde över 95 % av den ekonomiska verksamhet som utövades av de producenter inom gemenskapsindustrin som ingick i urvalet. |
| --- | --- |

(74)

Lönsamheten från försäljningen i gemenskapen är den vinst som genereras genom försäljning av odlad lax på gemenskapsmarknaden. Avkastningen på totalt kapital och kassaflödet har i enlighet med artikel 3.8 i grundförordningen endast kunnat beräknas för den minsta produktgrupp som inbegriper den likadana produkten. I detta sammanhang är det att märka att odlingen av lax utgjorde över 95 % av den ekonomiska verksamhet som utövades av de producenter inom gemenskapsindustrin som ingick i urvalet.

| (75) | Dessutom har avkastningen på investeringar beräknats på grundval av avkastningen på totalt kapital, eftersom de företag som utgör gemenskapsindustrin huvudsakligen, eller t.o.m. uteslutande, är verksamma inom produktion och försäljning av den berörda produkten. I samband med denna undersökning uttrycks avkastningen på investeringar som vinst i procent av investeringarnas bokförda värde (netto).
  Tabell 7
  Lönsamhet, avkastning på investeringar och kassaflöde | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamheten för försäljningen i EG | 7,2 % | – 2,9 % | – 6,2 % | – 4,0 % |
| Avkastning på investeringar | 36,7 % | – 15,5 % | – 20,7 % | – 21,4 % |
| Kassaflöde (i tusen euro) | 3 331 | – 11 | 951 | 698 |
| Källa: de producenter inom gemenskapsindustrin som ingick i urvalet |

(75)

Dessutom har avkastningen på investeringar beräknats på grundval av avkastningen på totalt kapital, eftersom de företag som utgör gemenskapsindustrin huvudsakligen, eller t.o.m. uteslutande, är verksamma inom produktion och försäljning av den berörda produkten. I samband med denna undersökning uttrycks avkastningen på investeringar som vinst i procent av investeringarnas bokförda värde (netto).

Tabell 7

Lönsamhet, avkastning på investeringar och kassaflöde

2001

2002

2003

UP

Lönsamheten för försäljningen i EG

7,2 %

– 2,9 %

– 6,2 %

– 4,0 %

Avkastning på investeringar

36,7 %

– 15,5 %

– 20,7 %

– 21,4 %

Kassaflöde (i tusen euro)

3 331

– 11

951

698

Källa: de producenter inom gemenskapsindustrin som ingick i urvalet

| (76) | Under 2001 uppvisade gemenskapsindustrin en lönsamhet på 7,2 %. Mellan 2001 och 2002 övergick lönsamheten i förlust, med en minskning på 10,1 procentenheter. Därefter har gemenskapsindustrin varit fortsatt förlustbringande. Märkas bör att situationen ytterligare förvärrades mellan 2002 och 2003, då förlusten uppgick till 6,2 % (eller 3,3 procentenheter). Tack vare den oförminskade efterfrågan på lax under undersökningsperioden kunde gemenskapsindustrin i någon mån öka sina försäljningspriser och därmed minska sina förluster, vilka emellertid förblev betydande (– 4 %) Från början av skadeundersökningsperioden till dess slut var minskningen i fråga om lönsamhet hela 11,2 procentenheter. |
| --- | --- |

(76)

Under 2001 uppvisade gemenskapsindustrin en lönsamhet på 7,2 %. Mellan 2001 och 2002 övergick lönsamheten i förlust, med en minskning på 10,1 procentenheter. Därefter har gemenskapsindustrin varit fortsatt förlustbringande. Märkas bör att situationen ytterligare förvärrades mellan 2002 och 2003, då förlusten uppgick till 6,2 % (eller 3,3 procentenheter). Tack vare den oförminskade efterfrågan på lax under undersökningsperioden kunde gemenskapsindustrin i någon mån öka sina försäljningspriser och därmed minska sina förluster, vilka emellertid förblev betydande (– 4 %) Från början av skadeundersökningsperioden till dess slut var minskningen i fråga om lönsamhet hela 11,2 procentenheter.

| (77) | Under skadeundersökningsperioden följde avkastningen på investeringar och kassaflödet en utveckling liknande den för lönsamheten. |
| --- | --- |

(77)

Under skadeundersökningsperioden följde avkastningen på investeringar och kassaflödet en utveckling liknande den för lönsamheten.

4.5.5   Investeringar och förmåga att anskaffa kapital

Tabell 8
  Investeringar och förmåga att anskaffa kapital

| | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringar (1 000 euro) | 1 407 | 1 301 | 1 101 | 2 249 |
| Källa: de producenter inom gemenskapsindustrin som ingick i urvalet |

2001

2002

2003

UP

Investeringar (1 000 euro)

1 407

1 301

1 101

2 249

Källa: de producenter inom gemenskapsindustrin som ingick i urvalet

| (78) | Gemenskapsindustrins investeringar ökade under skadeundersökningsperioden. Till en början minskade de under 2002 och 2003, för att sedan öka under undersökningsperioden. I viss mån får dessa investeringar sin förklaring genom den oförminskade efterfrågan som kännetecknade skadeundersökningsperioden. Det konstaterades också att en betydande del av investeringarna gjordes i syfte att underhålla den befintliga produktionsapparaten eller byta ut utrustning som nått slutet av sin livscykel. Under senare år har gemenskapsindustrin dessutom gjort betydande ansträngningar för att förbättra sin konkurrenskraft på denna marknad. För att kunna klara den ökade konkurrensen har åtgärder vidtagits för att öka effektiviteten och minska kostnaderna, i form av samarbetsarrangemang för foderinköp eller gemensam marknadsföring och försäljning. Gemenskapsindustrin har dessutom genomgått en konsolideringsprocess. Laxodlingsindustrin i gemenskapen har genomgått betydande strukturförändringar och utvecklingen går mot färre företag. Ett antal mindre producenter har antingen upphört med sin verksamhet eller sålts till andra producenter som investerat i dessa företag. |
| --- | --- |

(78)

Gemenskapsindustrins investeringar ökade under skadeundersökningsperioden. Till en början minskade de under 2002 och 2003, för att sedan öka under undersökningsperioden. I viss mån får dessa investeringar sin förklaring genom den oförminskade efterfrågan som kännetecknade skadeundersökningsperioden. Det konstaterades också att en betydande del av investeringarna gjordes i syfte att underhålla den befintliga produktionsapparaten eller byta ut utrustning som nått slutet av sin livscykel. Under senare år har gemenskapsindustrin dessutom gjort betydande ansträngningar för att förbättra sin konkurrenskraft på denna marknad. För att kunna klara den ökade konkurrensen har åtgärder vidtagits för att öka effektiviteten och minska kostnaderna, i form av samarbetsarrangemang för foderinköp eller gemensam marknadsföring och försäljning. Gemenskapsindustrin har dessutom genomgått en konsolideringsprocess. Laxodlingsindustrin i gemenskapen har genomgått betydande strukturförändringar och utvecklingen går mot färre företag. Ett antal mindre producenter har antingen upphört med sin verksamhet eller sålts till andra producenter som investerat i dessa företag.

| (79) | Det konstaterades att gemenskapsindustrin under skadeundersökningsperioden ställdes inför ökande svårigheter att anskaffa kapital. Gemenskapsindustrins kapitalanskaffningsförmåga bör också se mot bakgrund av den negativa utvecklingen i fråga om gemenskapsindustrins kassaflöde under undersökningsperioden. Det är också tydligt att de förluster som ackumulerats för gemenskapsindustrin och nivån på försäljningspriserna under skadeundersökningsperioden hade en negativ inverkan på möjligheterna att skaffa finansiering utifrån. |
| --- | --- |

(79)

Det konstaterades att gemenskapsindustrin under skadeundersökningsperioden ställdes inför ökande svårigheter att anskaffa kapital. Gemenskapsindustrins kapitalanskaffningsförmåga bör också se mot bakgrund av den negativa utvecklingen i fråga om gemenskapsindustrins kassaflöde under undersökningsperioden. Det är också tydligt att de förluster som ackumulerats för gemenskapsindustrin och nivån på försäljningspriserna under skadeundersökningsperioden hade en negativ inverkan på möjligheterna att skaffa finansiering utifrån.

4.5.6   Sysselsättning och produktivitet

Tabell 9
  Sysselsättning och produktivitet

| | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 254 | 272 | 269 | 265 |
| Index | 100 | 107 | 106 | 104 |
| Produktivitet (i ton per anställd) | 71,3 | 75,8 | 72,1 | 77,5 |
| Index | 100 | 106 | 101 | 108 |
| Källa: gemenskapsindustrin |

2001

2002

2003

UP

Antal anställda

254

272

269

265

Index

100

107

106

104

Produktivitet (i ton per anställd)

71,3

75,8

72,1

77,5

Index

100

106

101

108

Källa: gemenskapsindustrin

| (80) | Mellan 2001 och undersökningsperioden ökade sysselsättningen totalt sett i gemenskapsindustrin med 4 %. Ökningen skedde emellertid mellan 2001 och 2002 (+ 7 %), och den har sin förklaring i den produktionsökning som ägde rum under skadeundersökningsperioden. Såsom framgår av tabellen ovan kunde den ökning i sysselsättningen som inträffade under 2002 inte upprätthållas till följd av marknadssituationen, och den vändes till en minskning under 2003 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(80)

Mellan 2001 och undersökningsperioden ökade sysselsättningen totalt sett i gemenskapsindustrin med 4 %. Ökningen skedde emellertid mellan 2001 och 2002 (+ 7 %), och den har sin förklaring i den produktionsökning som ägde rum under skadeundersökningsperioden. Såsom framgår av tabellen ovan kunde den ökning i sysselsättningen som inträffade under 2002 inte upprätthållas till följd av marknadssituationen, och den vändes till en minskning under 2003 och undersökningsperioden.

| (81) | Även om sysselsättningen ökade i någon mån kunde gemenskapsindustrin öka sin produktivitet under skadeundersökningsperioden. Med hänsyn till produktionsnivån och antalet anställda ökade produktiviteten med 8 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(81)

Även om sysselsättningen ökade i någon mån kunde gemenskapsindustrin öka sin produktivitet under skadeundersökningsperioden. Med hänsyn till produktionsnivån och antalet anställda ökade produktiviteten med 8 % under skadeundersökningsperioden.

4.5.7   Löner

Tabell 10
  Löner

| | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Löner (1 000 euro) | 4 620 | 4 223 | 4 015 | 3 765 |
| Index | 100 | 91 | 87 | 81 |
| Källa: de producenter inom gemenskapsindustrin som ingick i urvalet |

2001

2002

2003

UP

Löner (1 000 euro)

4 620

4 223

4 015

3 765

Index

100

91

87

81

Källa: de producenter inom gemenskapsindustrin som ingick i urvalet

| (82) | Det var nödvändigt att minska lönerna med 19 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(82)

Det var nödvändigt att minska lönerna med 19 % under skadeundersökningsperioden.

4.5.8   Återhämtning från tidigare dumpning

| (83) | Det bör noteras att en betydande del av importen av odlad lax med ursprung i Norge mellan september 1997 och maj 2003 omfattades av prisåtaganden enligt de antidumpnings- och antisubventionsåtgärder som då var i kraft. Gemenskapsindustrin var lönsam under 2001, men överträdelser av prisåtagandena från vissa norska exporterande producenters sida under 2002 ledde till att detta instruments effektivitet började undergrävas och orsakade prisfall. Det framgår av den aktuella undersökningen att de norska exporterande producenternas priser minskat med 16 % sedan 2001. Priserna sjönk i synnerhet från och med 2002, när allt fler överträdelser av gällande åtaganden kunde konstateras. Det anses under dessa omständigheter att gemenskapsindustrin inte har kunnat återhämta sig från verkningarna av tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(83)

Det bör noteras att en betydande del av importen av odlad lax med ursprung i Norge mellan september 1997 och maj 2003 omfattades av prisåtaganden enligt de antidumpnings- och antisubventionsåtgärder som då var i kraft. Gemenskapsindustrin var lönsam under 2001, men överträdelser av prisåtagandena från vissa norska exporterande producenters sida under 2002 ledde till att detta instruments effektivitet började undergrävas och orsakade prisfall. Det framgår av den aktuella undersökningen att de norska exporterande producenternas priser minskat med 16 % sedan 2001. Priserna sjönk i synnerhet från och med 2002, när allt fler överträdelser av gällande åtaganden kunde konstateras. Det anses under dessa omständigheter att gemenskapsindustrin inte har kunnat återhämta sig från verkningarna av tidigare dumpning.

4.5.9   Den faktiska dumpningsmarginalens storlek

| (84) | Med tanke på den berörda importens omfattning och priser kan verkningarna på gemenskapsindustrin av den faktiska dumpningsmarginalens storlek inte anses vara försumbara. |
| --- | --- |

(84)

Med tanke på den berörda importens omfattning och priser kan verkningarna på gemenskapsindustrin av den faktiska dumpningsmarginalens storlek inte anses vara försumbara.

4.6   Slutsats om skada

| (85) | Undersökningen visade att den berörda produkten mellan 2001 och undersökningsperioden importerades till gemenskapsmarknaden i stora och kontinuerligt ökande kvantiteter (+ 35 %), särskilt mellan 2002 och 2003. Under samma period sjönk genomsnittspriserna för den dumpade importen med 16 %, i det att de föll kraftigt mellan 2002 och 2003 och därefter låg kvar på en synnerligen låg nivå. Det konstaterades att den norska marknadsandelen ökade med 17 % eller 8,6 procentandelar under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(85)

Undersökningen visade att den berörda produkten mellan 2001 och undersökningsperioden importerades till gemenskapsmarknaden i stora och kontinuerligt ökande kvantiteter (+ 35 %), särskilt mellan 2002 och 2003. Under samma period sjönk genomsnittspriserna för den dumpade importen med 16 %, i det att de föll kraftigt mellan 2002 och 2003 och därefter låg kvar på en synnerligen låg nivå. Det konstaterades att den norska marknadsandelen ökade med 17 % eller 8,6 procentandelar under skadeundersökningsperioden.

| (86) | När det gäller gemenskapsindustrins situation visar en undersökning av indikatorerna ovan att den kontinuerligt försämrades mellan 2001 och undersökningsperioden. Även om vissa faktorer uppvisade en positiv utveckling under skadeundersökningsperioden (produktion, produktionskapacitet, försäljningsvolym) var utvecklingen negativ för de flesta indikatorer (försäljningspriser, marknadsandel, lönsamhet, kassaflöde, avkastning på investeringar, löner). |
| --- | --- |

(86)

När det gäller gemenskapsindustrins situation visar en undersökning av indikatorerna ovan att den kontinuerligt försämrades mellan 2001 och undersökningsperioden. Även om vissa faktorer uppvisade en positiv utveckling under skadeundersökningsperioden (produktion, produktionskapacitet, försäljningsvolym) var utvecklingen negativ för de flesta indikatorer (försäljningspriser, marknadsandel, lönsamhet, kassaflöde, avkastning på investeringar, löner).

| (87) | I fråga om den positiva utvecklingen för produktionen och försäljningsvolymerna konstaterades att dessa ökningar enbart innebar att gemenskapsindustrin under undersökningsperioden kunde återta förlorade marknadsandelar och behålla den återtagna marknadsandelen. Produktionskapaciteten ansågs ha begränsad relevans, eftersom kapacitetsuppgifterna är av teoretisk natur och bygger på den maximikvantitet som det beviljats licenser för, inte på den fysiska kapaciteten att hålla fisk. Följaktligen minskade kapacitetsutnyttjandet från 49 % till 47 % under denna period, medan produktiviteten ökade, huvudsakligen på grund av ökad automatisering (+ 8 %). Under skadeundersökningsperioden kännetecknades gemenskapsmarknaden av stabil efterfrågan, och förbrukningen växte med 15 % eller 80 000 ton. Även om gemenskapsindustrin lyckades öka både sin produktion och försäljningsvolym med 13 % kunde den nätt och jämnt behålla sin marknadsandel. Samtidigt lyckades de norska exportörerna öka sin försäljning med 93 000 ton och ökade sin marknadsandel betydligt. |
| --- | --- |

(87)

I fråga om den positiva utvecklingen för produktionen och försäljningsvolymerna konstaterades att dessa ökningar enbart innebar att gemenskapsindustrin under undersökningsperioden kunde återta förlorade marknadsandelar och behålla den återtagna marknadsandelen. Produktionskapaciteten ansågs ha begränsad relevans, eftersom kapacitetsuppgifterna är av teoretisk natur och bygger på den maximikvantitet som det beviljats licenser för, inte på den fysiska kapaciteten att hålla fisk. Följaktligen minskade kapacitetsutnyttjandet från 49 % till 47 % under denna period, medan produktiviteten ökade, huvudsakligen på grund av ökad automatisering (+ 8 %). Under skadeundersökningsperioden kännetecknades gemenskapsmarknaden av stabil efterfrågan, och förbrukningen växte med 15 % eller 80 000 ton. Även om gemenskapsindustrin lyckades öka både sin produktion och försäljningsvolym med 13 % kunde den nätt och jämnt behålla sin marknadsandel. Samtidigt lyckades de norska exportörerna öka sin försäljning med 93 000 ton och ökade sin marknadsandel betydligt.

| (88) | Dessutom skedde ökningen i gemenskapsindustrins försäljningsvolym på bekostnad av priserna, som uppvisade en nedgång. Detta ledde till att lönsamheten minskade, från en positiv till en negativ, förlustbringande nivå (2001 var lönsamheten 7,2 %, men 2002 noterades en förlust på – 2,9 %, 2003 på – 6,2 % och under undersökningsperioden på – 4,0 %). Avkastningen på investeringar och kassaflödet följde en utveckling liknande den för lönsamheten. Även i fråga om löner skedde en nedgång under undersökningsperioden (– 19 %). |
| --- | --- |

(88)

Dessutom skedde ökningen i gemenskapsindustrins försäljningsvolym på bekostnad av priserna, som uppvisade en nedgång. Detta ledde till att lönsamheten minskade, från en positiv till en negativ, förlustbringande nivå (2001 var lönsamheten 7,2 %, men 2002 noterades en förlust på – 2,9 %, 2003 på – 6,2 % och under undersökningsperioden på – 4,0 %). Avkastningen på investeringar och kassaflödet följde en utveckling liknande den för lönsamheten. Även i fråga om löner skedde en nedgång under undersökningsperioden (– 19 %).

| (89) | Med hänsyn till samtliga ovan nämnda faktorer drar kommissionen preliminärt slutsatsen att gemenskapsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(89)

Med hänsyn till samtliga ovan nämnda faktorer drar kommissionen preliminärt slutsatsen att gemenskapsindustrin lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3 i grundförordningen.

5.   ORSAKSSAMBAND

5.1   Inledande anmärkningar

| (90) | I syfte att dra en preliminär slutsats om huruvida det finns ett orsakssamband mellan den dumpade importen och den skada som gemenskapsindustrin lidit undersökte kommissionen först, i enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen, inverkan av den dumpade importen från det berörda landet på denna industris situation. |
| --- | --- |

(90)

I syfte att dra en preliminär slutsats om huruvida det finns ett orsakssamband mellan den dumpade importen och den skada som gemenskapsindustrin lidit undersökte kommissionen först, i enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen, inverkan av den dumpade importen från det berörda landet på denna industris situation.

| (91) | I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även andra faktorer, vilka kunde ha vållat gemenskapsindustrin skada, för att säkerställa att skada som vållats av dessa faktorer inte oriktigt tillskrevs den dumpade importen. Andra kända faktorer än den dumpade importen vilka samtidigt skulle ha kunnat vålla gemenskapsindustrin skada undersöktes också, så att denna eventuella skada som dessa andra faktorer vållat inte skulle tillskrivas den dumpade importen. |
| --- | --- |

(91)

I enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen även andra faktorer, vilka kunde ha vållat gemenskapsindustrin skada, för att säkerställa att skada som vållats av dessa faktorer inte oriktigt tillskrevs den dumpade importen. Andra kända faktorer än den dumpade importen vilka samtidigt skulle ha kunnat vålla gemenskapsindustrin skada undersöktes också, så att denna eventuella skada som dessa andra faktorer vållat inte skulle tillskrivas den dumpade importen.

5.2   Verkan av den dumpade importen från det berörda landet

| (92) | Sambandet mellan den skada som gemenskapsindustrin lidit och den dumpade importen framgår särskilt av följande två samtidiga utvecklingstendenser, vilka beskrivs i det följande. Från 2001 och fram till slutet av undersökningsperioden ökade importen till gemenskapen av norsk odlad lax med 35 % volymmässigt. Detta innebar att marknadsandelen för denna import ökade till 59,6 %, dvs. en ökning med 8,6 procentenheter på bekostnad av gemenskapsindustrin. De norska priserna minskade med 16 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(92)

Sambandet mellan den skada som gemenskapsindustrin lidit och den dumpade importen framgår särskilt av följande två samtidiga utvecklingstendenser, vilka beskrivs i det följande. Från 2001 och fram till slutet av undersökningsperioden ökade importen till gemenskapen av norsk odlad lax med 35 % volymmässigt. Detta innebar att marknadsandelen för denna import ökade till 59,6 %, dvs. en ökning med 8,6 procentenheter på bekostnad av gemenskapsindustrin. De norska priserna minskade med 16 % under skadeundersökningsperioden.

| (93) | Denna utveckling av importen från Norge sammanföll med betydande ekonomiska förluster för gemenskapsproducenterna. Denna utveckling av importen från Norge sammanföll med en betydande negativ utveckling av de viktigaste ekonomiska indikatorerna för gemenskapsindustrin från 2001 till slutet av undersökningsperioden. Mellan 2002 och undersökningsperioden, när priserna för importen från Norge minskade med ca 13 %, sjönk försäljningspriserna med 5 % och gemenskapsindustrins marknadsandel minskade med hela 3 %. Detta ledde till förluster för gemenskapsindustrin både under undersökningsperioden och under de två år som föregick den perioden. Eftersom det är allmänt erkänt att importen från Norge, särskilt på grund av sin betydande volym, är prisbestämmande på gemenskapsmarknaden för odlad lax visar denna situation att gemenskapsindustrin var utsatt för ett kraftigt pristryck, vilket ytterligare förstärktes av den dumpade importen på gemenskapsmarknaden. Att det rådde ett nedåtgående pristryck visas även av de norska exporterande producenternas prisunderskridande och av att gemenskapsindustrins priser sjönk avsevärt under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(93)

Denna utveckling av importen från Norge sammanföll med betydande ekonomiska förluster för gemenskapsproducenterna. Denna utveckling av importen från Norge sammanföll med en betydande negativ utveckling av de viktigaste ekonomiska indikatorerna för gemenskapsindustrin från 2001 till slutet av undersökningsperioden. Mellan 2002 och undersökningsperioden, när priserna för importen från Norge minskade med ca 13 %, sjönk försäljningspriserna med 5 % och gemenskapsindustrins marknadsandel minskade med hela 3 %. Detta ledde till förluster för gemenskapsindustrin både under undersökningsperioden och under de två år som föregick den perioden. Eftersom det är allmänt erkänt att importen från Norge, särskilt på grund av sin betydande volym, är prisbestämmande på gemenskapsmarknaden för odlad lax visar denna situation att gemenskapsindustrin var utsatt för ett kraftigt pristryck, vilket ytterligare förstärktes av den dumpade importen på gemenskapsmarknaden. Att det rådde ett nedåtgående pristryck visas även av de norska exporterande producenternas prisunderskridande och av att gemenskapsindustrins priser sjönk avsevärt under undersökningsperioden.

5.3   Verkan av andra faktorer

5.3.1   Verkan av import från andra tredje länder

| (94) | Importen från tredje länder som inte berörs av denna undersökning visade följande utveckling under skadeundersökningsperioden:
  Tabell 11
  Import med ursprung i andra tredjeländer | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Totalt för andra tredjeländer än Norge (i ton) | 82 082 | 106 154 | 108 157 | 117 994 |
| Index | 100 | 129 | 132 | 144 |
| Marknadsandel | 15,5 % | 19,3 % | 17,7 % | 19,4 % |
| Genomsnittligt pris (i euro per kg) | 2,86 | 2,34 | 2,15 | 2,23 |
| Förenta staterna (i ton) | 5 011 | 26 359 | 27 233 | 24 624 |
| Index | 100 | 526 | 543 | 491 |
| Marknadsandel | 0,9 % | 4,8 % | 4,5 % | 4,0 % |
| Genomsnittligt pris (i euro per kg) | 2,35 | 1,73 | 1,57 | 1,69 |
| Kanada (i ton) | 593 | 3 592 | 6 490 | 6 940 |
| Index | 100 | 605 | 1094 | 1170 |
| Marknadsandel | 0,1 % | 0,7 % | 1,1 % | 1,1 % |
| Genomsnittligt pris (i euro per kg) | 2,90 | 1,89 | 1,72 | 1,77 |
| Chile (i ton) | 26 442 | 28 669 | 19 455 | 24 547 |
| Index | 100 | 108 | 74 | 93 |
| Marknadsandel | 5,0 % | 5,2 % | 3,2 % | 4,0 % |
| Genomsnittligt pris (i euro per kg) | 2,93 | 2,36 | 2,60 | 2,89 |
| Färöarna (i ton) | 40 505 | 37 075 | 41 202 | 37 108 |
| Index | 100 | 92 | 102 | 92 |
| Marknadsandel | 7,7 % | 6,7 % | 6,7 % | 6,1 % |
| Genomsnittligt pris (i euro per kg) | 2,95 | 2,78 | 2,50 | 2,57 |
| Källa: Eurostat |

(94)

Importen från tredje länder som inte berörs av denna undersökning visade följande utveckling under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Import med ursprung i andra tredjeländer

2001

2002

2003

UP

Totalt för andra tredjeländer än Norge (i ton)

82 082

106 154

108 157

117 994

Index

100

129

132

144

Marknadsandel

15,5 %

19,3 %

17,7 %

19,4 %

Genomsnittligt pris (i euro per kg)

2,86

2,34

2,15

2,23

Förenta staterna (i ton)

5 011

26 359

27 233

24 624

Index

100

526

543

491

Marknadsandel

0,9 %

4,8 %

4,5 %

4,0 %

Genomsnittligt pris (i euro per kg)

2,35

1,73

1,57

1,69

Kanada (i ton)

593

3 592

6 490

6 940

Index

100

605

1094

1170

Marknadsandel

0,1 %

0,7 %

1,1 %

1,1 %

Genomsnittligt pris (i euro per kg)

2,90

1,89

1,72

1,77

Chile (i ton)

26 442

28 669

19 455

24 547

Index

100

108

74

93

Marknadsandel

5,0 %

5,2 %

3,2 %

4,0 %

Genomsnittligt pris (i euro per kg)

2,93

2,36

2,60

2,89

Färöarna (i ton)

40 505

37 075

41 202

37 108

Index

100

92

102

92

Marknadsandel

7,7 %

6,7 %

6,7 %

6,1 %

Genomsnittligt pris (i euro per kg)

2,95

2,78

2,50

2,57

Källa: Eurostat

| (95) | Tabellen ovan visar importvolym, marknadsandel och genomsnittligt pris för importerad odlad lax från alla länder, utom Norge, och för enskilda traditionella exportörer, dvs. Chile, Färöarna, Förenta staterna och Kanada. |
| --- | --- |

(95)

Tabellen ovan visar importvolym, marknadsandel och genomsnittligt pris för importerad odlad lax från alla länder, utom Norge, och för enskilda traditionella exportörer, dvs. Chile, Färöarna, Förenta staterna och Kanada.

| (96) | I importstatistiken görs inte åtskillnad på odlad och vild lax. Enligt de uppgifter som inhämtats i samband med undersökningen förefaller dock importen från Förenta staterna och Kanada till allra största del utgöras av vild lax och det är därför inte sannolikt att denna import skulle ha inverkat på gemenskapsindustrins situation i någon betydande utsträckning. |
| --- | --- |

(96)

I importstatistiken görs inte åtskillnad på odlad och vild lax. Enligt de uppgifter som inhämtats i samband med undersökningen förefaller dock importen från Förenta staterna och Kanada till allra största del utgöras av vild lax och det är därför inte sannolikt att denna import skulle ha inverkat på gemenskapsindustrins situation i någon betydande utsträckning.

| (97) | Tabellen visar att priserna på importen från Chile var högre än gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden och att priserna på odlad lax varierade i betydande grad bland övriga tredjeländer. Priserna på importen från Färöarna var lägre än de priser som togs ut av de norska exporterande producenterna. Det är dock att märka att importvolymerna från Chile och Färöarna minskade med 7 respektive 8 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(97)

Tabellen visar att priserna på importen från Chile var högre än gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden och att priserna på odlad lax varierade i betydande grad bland övriga tredjeländer. Priserna på importen från Färöarna var lägre än de priser som togs ut av de norska exporterande producenterna. Det är dock att märka att importvolymerna från Chile och Färöarna minskade med 7 respektive 8 % under skadeundersökningsperioden.

| (98) | Denna utveckling måste ses mot bakgrund av utvecklingen av förbrukningen och av den dumpade importen från Norge. Såsom framgår av skäl 51 ökade förbrukningen med 15 % under skadeundersökningsperioden. Under undersökningsperioden låg den på ungefär samma nivå som för 2003, med en svag minskning på 0,5 %. Såsom anges i skäl 55 ökade importen från Norge med ca 35 % under skadeundersökningsperioden och med ca 3,1 % mellan 2003 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(98)

Denna utveckling måste ses mot bakgrund av utvecklingen av förbrukningen och av den dumpade importen från Norge. Såsom framgår av skäl 51 ökade förbrukningen med 15 % under skadeundersökningsperioden. Under undersökningsperioden låg den på ungefär samma nivå som för 2003, med en svag minskning på 0,5 %. Såsom anges i skäl 55 ökade importen från Norge med ca 35 % under skadeundersökningsperioden och med ca 3,1 % mellan 2003 och undersökningsperioden.

| (99) | Mot denna bakgrund dras därför den preliminära slutsatsen att import till gemenskapen från andra tredjeländer inte kan vara den avgörande orsaken till den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(99)

Mot denna bakgrund dras därför den preliminära slutsatsen att import till gemenskapen från andra tredjeländer inte kan vara den avgörande orsaken till den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit.

5.3.2   Verkan av förändringar i förbrukningsmönstret

| (100) | Förbrukningen av odlad lax i gemenskapen ökade med 15 % under skadeundersökningsperioden och nådde en nivå av närmare 608 000 ton under undersökningsperioden. Tack vare denna ökning av förbrukningen lyckades gemenskapsindustrin öka både sin produktion och sin försäljning. Förbrukningens utveckling anses följaktligen inte ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(100)

Förbrukningen av odlad lax i gemenskapen ökade med 15 % under skadeundersökningsperioden och nådde en nivå av närmare 608 000 ton under undersökningsperioden. Tack vare denna ökning av förbrukningen lyckades gemenskapsindustrin öka både sin produktion och sin försäljning. Förbrukningens utveckling anses följaktligen inte ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit.

| (101) | Det hävdades att förbrukningen i Förenade kungariket hade gått ned och att detta hade vållat gemenskapsproducenterna skada. Den brittiska marknaden kan emellertid inte särskiljas från gemenskapsmarknaden i dess helhet eller från den ökning av förbrukningen som skedde på den marknaden under skadeundersökningsperioden. Om efterfrågan på odlad lax ökar totalt sett på gemenskapsmarknaden kan en minskning av efterfrågan på en viss del av denna marknad inte anses vara orsaken till den försämrade ekonomiska situationen för gemenskapsindustrin. Därför drogs preliminärt slutsatsen att förändringar i förbrukningsmönstret inte bidragit till den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(101)

Det hävdades att förbrukningen i Förenade kungariket hade gått ned och att detta hade vållat gemenskapsproducenterna skada. Den brittiska marknaden kan emellertid inte särskiljas från gemenskapsmarknaden i dess helhet eller från den ökning av förbrukningen som skedde på den marknaden under skadeundersökningsperioden. Om efterfrågan på odlad lax ökar totalt sett på gemenskapsmarknaden kan en minskning av efterfrågan på en viss del av denna marknad inte anses vara orsaken till den försämrade ekonomiska situationen för gemenskapsindustrin. Därför drogs preliminärt slutsatsen att förändringar i förbrukningsmönstret inte bidragit till den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit.

5.3.3   Verkan av förändringar i utvecklingen av gemenskapsindustrins export

Tabell 12
  Gemenskapsindustrins exportvolymer

| | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Export (i ton) | 169 | 211 | 348 | 423 |
| Källa: Gemenskapsindustrin |

2001

2002

2003

UP

Export (i ton)

169

211

348

423

Källa: Gemenskapsindustrin

| (102) | Det undersöktes även om variationerna i gemenskapsindustrins exportvolym hade haft någon verkan. Exporten uppvisade en ökning med 150 % Med hänsyn till det svåra läget på gemenskapsmarknaden försökte gemenskapsindustrin öka sin export, vilket dock endast ledde till en ökning med 2 % av dess totala produktion och försäljning. Därför dras preliminärt slutsatsen att förändringar i exportnivån inte bidragit till den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. Hursomhelst grundar sig lönsamhetsuppgifterna enbart på uppgifter om gemenskapsförsäljningen till icke-närstående gemenskapskunder. |
| --- | --- |

(102)

Det undersöktes även om variationerna i gemenskapsindustrins exportvolym hade haft någon verkan. Exporten uppvisade en ökning med 150 % Med hänsyn till det svåra läget på gemenskapsmarknaden försökte gemenskapsindustrin öka sin export, vilket dock endast ledde till en ökning med 2 % av dess totala produktion och försäljning. Därför dras preliminärt slutsatsen att förändringar i exportnivån inte bidragit till den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. Hursomhelst grundar sig lönsamhetsuppgifterna enbart på uppgifter om gemenskapsförsäljningen till icke-närstående gemenskapskunder.

5.3.4   Andra producenter i gemenskapen som är närstående företag till norska producenter/importörer

| (103) | Det undersöktes om den skada som gemenskapsindustrin lidit orsakats av andra producenter i EG som är närstående företag till norska producenter. Såsom anges i skäl 44 ingick dessa företag inte i definitionen av gemenskapsindustrin i enlighet med artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(103)

Det undersöktes om den skada som gemenskapsindustrin lidit orsakats av andra producenter i EG som är närstående företag till norska producenter. Såsom anges i skäl 44 ingick dessa företag inte i definitionen av gemenskapsindustrin i enlighet med artikel 4.1 i grundförordningen.

| (104) | Fem producenter i gemenskapen som är närstående företag till norska producenter/importörer lämnade ett användbart svar på frågeformuläret. Dessa producenter svarade för ungefär 54 % av de andra producenter i gemenskapen som är närstående företag till norska producenter/importörer.
  Tabell 13
  Försäljningsvolym, marknadsandel och genomsnittligt försäljningspris till icke-närstående kunder i gemenskapen som är närstående företag till norska producenter/importörer | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljning till icke-närstående kunder i gemenskapen (i ton) | 67 983 | 71 879 | 76 175 | 72 255 |
| Index | 100 | 105 | 112 | 106 |
| Marknadsandel | 12,8 % | 13,0 % | 12,4 % | 11,9 % |
| Genomsnittligt pris (i euro per kg) | 2,90 | 2,84 | 2,73 | 2,76 |
| Källa: Frågeformulärssvar från producenter i gemenskapen som är närstående företag till norska producenter/importörer |

(104)

Fem producenter i gemenskapen som är närstående företag till norska producenter/importörer lämnade ett användbart svar på frågeformuläret. Dessa producenter svarade för ungefär 54 % av de andra producenter i gemenskapen som är närstående företag till norska producenter/importörer.

Tabell 13

Försäljningsvolym, marknadsandel och genomsnittligt försäljningspris till icke-närstående kunder i gemenskapen som är närstående företag till norska producenter/importörer

2001

2002

2003

UP

Försäljning till icke-närstående kunder i gemenskapen (i ton)

67 983

71 879

76 175

72 255

Index

100

105

112

106

Marknadsandel

12,8 %

13,0 %

12,4 %

11,9 %

Genomsnittligt pris (i euro per kg)

2,90

2,84

2,73

2,76

Källa: Frågeformulärssvar från producenter i gemenskapen som är närstående företag till norska producenter/importörer

| (105) | Det framgår av tabellen ovan, som grundar sig på frågeformulärssvaren, att de fem samarbetsvilliga företagens försäljningsvolym ökade med 6 % under skadeundersökningsperioden och att deras priser minskade med ca 5 %, vilket låg i linje med den allmänna utvecklingen för gemenskapsindustrin. Det konstaterades vidare att dessa företags marknadsandel minskade med ungefär en procentenhet under skadeundersökningsperioden, vilket även detta ligger i linje med utvecklingen för gemenskapsindustrin, och att deras försäljningspriser var högre än de norska exporterande producenternas priser (ca 5 % under undersökningsperioden). Under samma tidsperiod lyckades de norska exportörerna öka sin försäljning med 93 000 ton och öka sin marknadsandel. Det förefaller emellertid som om den ekonomiska situationen för de producenter i gemenskapen som är närstående företag till norska producenter/importörer inte kan ha försämrats lika mycket som för gemenskapsindustrin som helhet. |
| --- | --- |

(105)

Det framgår av tabellen ovan, som grundar sig på frågeformulärssvaren, att de fem samarbetsvilliga företagens försäljningsvolym ökade med 6 % under skadeundersökningsperioden och att deras priser minskade med ca 5 %, vilket låg i linje med den allmänna utvecklingen för gemenskapsindustrin. Det konstaterades vidare att dessa företags marknadsandel minskade med ungefär en procentenhet under skadeundersökningsperioden, vilket även detta ligger i linje med utvecklingen för gemenskapsindustrin, och att deras försäljningspriser var högre än de norska exporterande producenternas priser (ca 5 % under undersökningsperioden). Under samma tidsperiod lyckades de norska exportörerna öka sin försäljning med 93 000 ton och öka sin marknadsandel. Det förefaller emellertid som om den ekonomiska situationen för de producenter i gemenskapen som är närstående företag till norska producenter/importörer inte kan ha försämrats lika mycket som för gemenskapsindustrin som helhet.

| (106) | Därför dras preliminärt slutsatsen att de producenter i gemenskapen som är närstående företag till norska producenter/importörer inte i någon större utsträckning bidragit till den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(106)

Därför dras preliminärt slutsatsen att de producenter i gemenskapen som är närstående företag till norska producenter/importörer inte i någon större utsträckning bidragit till den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit.

5.3.5   Verkan av ökad dödlighet för produktion och försäljningsvolym

| (107) | En berörd part hävdade att högre fiskdödlighet än normalt i Irland och sjukdomsutbrott i Förenade kungariket och Irland under 2002 och 2003 kunde ha lett till betydande produktions- och försäljningsminskningar. Det konstaterades emellertid att dessa fenomen var begränsade till ett litet antal laxodlingar och inte kunde ha haft någon betydande inverkan på de totala siffrorna. Såsom anges i skälen 64 och 69 ökade gemenskapsindustrins produktion och försäljningsvolym under skadeundersökningsperioden. Därför dras preliminärt slutsatsen att högre fiskdödlighet än normalt inte orsakat några väsentliga skadliga verkningar. |
| --- | --- |

(107)

En berörd part hävdade att högre fiskdödlighet än normalt i Irland och sjukdomsutbrott i Förenade kungariket och Irland under 2002 och 2003 kunde ha lett till betydande produktions- och försäljningsminskningar. Det konstaterades emellertid att dessa fenomen var begränsade till ett litet antal laxodlingar och inte kunde ha haft någon betydande inverkan på de totala siffrorna. Såsom anges i skälen 64 och 69 ökade gemenskapsindustrins produktion och försäljningsvolym under skadeundersökningsperioden. Därför dras preliminärt slutsatsen att högre fiskdödlighet än normalt inte orsakat några väsentliga skadliga verkningar.

5.3.6   Verkan av små, mindre effektiva producenter i gemenskapen och högre produktionskostnader

| (108) | Det hävdades att den norska industrin hade lägre produktionskostnader än gemenskapsproducenterna, vilket tillsammans med det faktum att gemenskapsproducenterna inte kunde sänka sina produktionskostnader skulle vara en anledning till ökad import och allvarlig skada. På grundval av tillgängliga uppgifter konstaterades det att även om Norge har en fördel med avseende på vissa kostnader (t.ex. mediciner, miljölagstiftningskostnader) så har gemenskapsproducenterna en fördel med avseende på vissa andra kostnader (t.ex. arbetskraftskostnader). Generellt sett går gemenskapsindustrin visserligen med betydande förlust på den nuvarande marknaden men det gör å andra sidan de norska producenterna också, vilket framgår bl.a. av uppgifter från de norska myndigheterna och antidumpningsundersökningen. Därför drogs preliminärt slutsatsen att argumentet att gemenskapsproducenterna skulle vara mindre effektiva än de norska exportörerna var ogrundat och inte kunde ha orsakat den skadevållande situationen för gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(108)

Det hävdades att den norska industrin hade lägre produktionskostnader än gemenskapsproducenterna, vilket tillsammans med det faktum att gemenskapsproducenterna inte kunde sänka sina produktionskostnader skulle vara en anledning till ökad import och allvarlig skada. På grundval av tillgängliga uppgifter konstaterades det att även om Norge har en fördel med avseende på vissa kostnader (t.ex. mediciner, miljölagstiftningskostnader) så har gemenskapsproducenterna en fördel med avseende på vissa andra kostnader (t.ex. arbetskraftskostnader). Generellt sett går gemenskapsindustrin visserligen med betydande förlust på den nuvarande marknaden men det gör å andra sidan de norska producenterna också, vilket framgår bl.a. av uppgifter från de norska myndigheterna och antidumpningsundersökningen. Därför drogs preliminärt slutsatsen att argumentet att gemenskapsproducenterna skulle vara mindre effektiva än de norska exportörerna var ogrundat och inte kunde ha orsakat den skadevållande situationen för gemenskapsindustrin.

5.3.7   Verkan av strängare lagstiftning i Förenade kungariket

| (109) | En berörd part hävdade att den stränga brittiska lagstiftningen rörande miljökontroller, fiskhälsonormer, användning av biomassa, system för godkännande av medicinering och godkännande av lokalisering gör gemenskapsindustrin mindre konkurrenskraftig och har bidragit till den allvarliga skada som gemenskapsindustrin lidit. Det har emellertid inte framlagts någon bevisning till stöd för dessa argument, någon utveckling av argumenten har inte skett och kontrollerna av de brittiska företagen pekade inte heller i denna riktning. Under dessa omständigheter kan dessa faktorer inte betraktas som relevanta orsaker till den allvarliga skadan för gemenskapsproducenterna. Det kan tvärtom hävdas att gemenskapens strängare miljö- och hälsolagstiftning i stället gör produkterna attraktivare för moderna konsumenter. |
| --- | --- |

(109)

En berörd part hävdade att den stränga brittiska lagstiftningen rörande miljökontroller, fiskhälsonormer, användning av biomassa, system för godkännande av medicinering och godkännande av lokalisering gör gemenskapsindustrin mindre konkurrenskraftig och har bidragit till den allvarliga skada som gemenskapsindustrin lidit. Det har emellertid inte framlagts någon bevisning till stöd för dessa argument, någon utveckling av argumenten har inte skett och kontrollerna av de brittiska företagen pekade inte heller i denna riktning. Under dessa omständigheter kan dessa faktorer inte betraktas som relevanta orsaker till den allvarliga skadan för gemenskapsproducenterna. Det kan tvärtom hävdas att gemenskapens strängare miljö- och hälsolagstiftning i stället gör produkterna attraktivare för moderna konsumenter.

5.4   Slutsats om orsakssamband

| (110) | Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att det finns ett orsakssamband mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. Denna slutsats grundar sig på det faktum att den dumpade importen från Norge ökade betydligt volymmässigt och i fråga om marknadsandelar, och att priserna för denna import betydligt underskred gemenskapsindustrins priser. Den kraftiga ökningen av dumpad import till minskande priser sammanfaller dessutom på ett slående sätt tidsmässigt med den försämring av gemenskapsindustrins ekonomiska situation som ledde till förlusterna för gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(110)

Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att det finns ett orsakssamband mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. Denna slutsats grundar sig på det faktum att den dumpade importen från Norge ökade betydligt volymmässigt och i fråga om marknadsandelar, och att priserna för denna import betydligt underskred gemenskapsindustrins priser. Den kraftiga ökningen av dumpad import till minskande priser sammanfaller dessutom på ett slående sätt tidsmässigt med den försämring av gemenskapsindustrins ekonomiska situation som ledde till förlusterna för gemenskapsindustrin.

| (111) | Inga andra faktorer har konstaterats som kunde ha haft någon betydande inverkan på gemenskapsindustrins situation. Därför dras även preliminärt slutsatsen att importen till gemenskapen från andra tredjeländer inte kan vara den avgörande orsaken till den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(111)

Inga andra faktorer har konstaterats som kunde ha haft någon betydande inverkan på gemenskapsindustrins situation. Därför dras även preliminärt slutsatsen att importen till gemenskapen från andra tredjeländer inte kan vara den avgörande orsaken till den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit.

6.   GEMENSKAPENS INTRESSE

6.1   Allmänna överväganden

| (112) | I enlighet med artikel 21.1 i grundförordningen undersöktes det om det trots slutsatsen om förekomsten av skadevållande dumpning fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att införa antidumpningsåtgärder mot importen från det berörda landet. Vid fastställandet av gemenskapens intresse utgick man från en bedömning av alla olika berörda intressen, t.ex. för gemenskapsindustrin, importörerna, handlarna, bearbetningsföretagen, användarna och konsumenterna av den berörda produkten. Kommissionen sände frågeformulär bl.a. till gemenskapsindustrin, producenter i gemenskapen som är närstående företag till norska producenter/importörer, importörer, bearbetningsföretag, användare, leverantörer av den berörda produkten och en konsumentorganisation. |
| --- | --- |

(112)

I enlighet med artikel 21.1 i grundförordningen undersöktes det om det trots slutsatsen om förekomsten av skadevållande dumpning fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att införa antidumpningsåtgärder mot importen från det berörda landet. Vid fastställandet av gemenskapens intresse utgick man från en bedömning av alla olika berörda intressen, t.ex. för gemenskapsindustrin, importörerna, handlarna, bearbetningsföretagen, användarna och konsumenterna av den berörda produkten. Kommissionen sände frågeformulär bl.a. till gemenskapsindustrin, producenter i gemenskapen som är närstående företag till norska producenter/importörer, importörer, bearbetningsföretag, användare, leverantörer av den berörda produkten och en konsumentorganisation.

6.2   Gemenskapsindustrins intresse

| (113) | Gemenskapsindustrin har vållats skada av lågprisimport av odlad lax från Norge. Det eventuella införandet av antidumpningsåtgärder har till syfte att återställa en sund konkurrens på gemenskapsmarknaden mellan gemenskapsindustrin och deras exporterande motsvarigheter i Norge. Med tanke på arten av den skada som gemenskapsindustrin lidit anses en ytterligare försämring av gemenskapsindustrins situation oundviklig om antidumpningsåtgärder inte införs. Om det inte införs åtgärder kommer detta med största sannolikhet att medföra ytterligare skada. Med tanke på de förluster som gemenskapsindustrin led under skadeundersökningsperioden kan det även finnas risk för att denna industri läggs ned på medellång sikt. På grundval av undersökningsresultaten för undersökningsperioden är gemenskapsindustrin således i fara såvida de nuvarande låga priserna på den dumpade importen inte åtgärdas. Detta bevisas av de fortsatta rapporterna om nära förestående konkurser. |
| --- | --- |

(113)

Gemenskapsindustrin har vållats skada av lågprisimport av odlad lax från Norge. Det eventuella införandet av antidumpningsåtgärder har till syfte att återställa en sund konkurrens på gemenskapsmarknaden mellan gemenskapsindustrin och deras exporterande motsvarigheter i Norge. Med tanke på arten av den skada som gemenskapsindustrin lidit anses en ytterligare försämring av gemenskapsindustrins situation oundviklig om antidumpningsåtgärder inte införs. Om det inte införs åtgärder kommer detta med största sannolikhet att medföra ytterligare skada. Med tanke på de förluster som gemenskapsindustrin led under skadeundersökningsperioden kan det även finnas risk för att denna industri läggs ned på medellång sikt. På grundval av undersökningsresultaten för undersökningsperioden är gemenskapsindustrin således i fara såvida de nuvarande låga priserna på den dumpade importen inte åtgärdas. Detta bevisas av de fortsatta rapporterna om nära förestående konkurser.

| (114) | Gemenskapsindustrin har gjort betydande insatser för att förbättra sin konkurrenskraft på denna marknad under de senaste åren. De viktigaste laxproduktionsområdena i gemenskapen finns i Skottland och Irland där lämpliga förhållanden råder. Laxodlingsindustrin i gemenskapen har omstrukturerats betydligt under de senaste åren och utvecklingen går mot färre och större företag. Ett antal mindre producenter har antingen lagt ned sin verksamhet eller sålts till andra företag i gemenskapen som investerat i deras produktionsanläggningar. På grund av den ökade konkurrensen har många av de företag som ingår i gemenskapsindustrin vidtagit åtgärder för att förbättra sin produktivitet och sänka sina kostnader. Dessa åtgärder omfattar bl.a. förbättrad utfodringsutrustning och samarbetsarrangemang för foderinköp. Detta har gjort det möjligt för dessa företag att stärka sin ställning gentemot leverantörerna. Dessutom har ett antal företag som ingår i gemenskapsindustrin kommit överens om arrangemang rörande gemensam marknadsföring och försäljning av sin produktion. Detta kommer att stärka deras ställning på marknaden. |
| --- | --- |

(114)

Gemenskapsindustrin har gjort betydande insatser för att förbättra sin konkurrenskraft på denna marknad under de senaste åren. De viktigaste laxproduktionsområdena i gemenskapen finns i Skottland och Irland där lämpliga förhållanden råder. Laxodlingsindustrin i gemenskapen har omstrukturerats betydligt under de senaste åren och utvecklingen går mot färre och större företag. Ett antal mindre producenter har antingen lagt ned sin verksamhet eller sålts till andra företag i gemenskapen som investerat i deras produktionsanläggningar. På grund av den ökade konkurrensen har många av de företag som ingår i gemenskapsindustrin vidtagit åtgärder för att förbättra sin produktivitet och sänka sina kostnader. Dessa åtgärder omfattar bl.a. förbättrad utfodringsutrustning och samarbetsarrangemang för foderinköp. Detta har gjort det möjligt för dessa företag att stärka sin ställning gentemot leverantörerna. Dessutom har ett antal företag som ingår i gemenskapsindustrin kommit överens om arrangemang rörande gemensam marknadsföring och försäljning av sin produktion. Detta kommer att stärka deras ställning på marknaden.

| (115) | Införandet av antidumpningsåtgärder skulle emellertid leda till ett återinförande av rättvisa handelsvillkor och visa att gemenskapsindustrins insatser under de senaste åren varit befogade. Under dessa villkor skulle gemenskapsindustrin kunna fortsätta att vara en bärkraftig producent av odlad lax. Åtgärderna kommer framförallt att leda till att gemenskapsindustrin kan upphöra med att sälja sina produkter till priser som är lägre än produktionskostnaden. Med hänsyn till att det finns andra försörjningskällor har gemenskapsindustrin dock mycket begränsade möjligheter att öka sina priser. Det bästa sättet för gemenskapsindustrin att förbättra sin situation är genom en försäljningsökning, vilken leder till ökade stordriftsfördelar. Detta kommer dessutom att leda till att investerarna återfår förtroendet och att marknaden stabiliseras. |
| --- | --- |

(115)

Införandet av antidumpningsåtgärder skulle emellertid leda till ett återinförande av rättvisa handelsvillkor och visa att gemenskapsindustrins insatser under de senaste åren varit befogade. Under dessa villkor skulle gemenskapsindustrin kunna fortsätta att vara en bärkraftig producent av odlad lax. Åtgärderna kommer framförallt att leda till att gemenskapsindustrin kan upphöra med att sälja sina produkter till priser som är lägre än produktionskostnaden. Med hänsyn till att det finns andra försörjningskällor har gemenskapsindustrin dock mycket begränsade möjligheter att öka sina priser. Det bästa sättet för gemenskapsindustrin att förbättra sin situation är genom en försäljningsökning, vilken leder till ökade stordriftsfördelar. Detta kommer dessutom att leda till att investerarna återfår förtroendet och att marknaden stabiliseras.

| (116) | Kommissionen drar därför preliminärt slutsatsen att det ligger i gemenskapsindustrins intresse att antidumpningsåtgärder införs. |
| --- | --- |

(116)

Kommissionen drar därför preliminärt slutsatsen att det ligger i gemenskapsindustrins intresse att antidumpningsåtgärder införs.

6.3   Smoltodlares och fodertillverkares intresse

| (117) | Även gemenskapsproducenternas viktigaste leverantörer (t.ex. smoltodlare och fodertillverkare) har intresse av att efterfrågan på deras produkter är stark och förutsebar och att de kan sälja sina produkter till sådana priser att de kan göra en skälig vinst. Om gemenskapsindustrins situation inte förbättras kommer många av smoltproducenterna att tvingas minska sin försäljning och vinst, och vissa kan t.o.m. bli tvungna att sluta handla. Detsamma gäller för fodertillverkarna. Det ligger därför i smoltodlarnas och fodertillverkarnas intresse att antidumpningsåtgärder införs. |
| --- | --- |

(117)

Även gemenskapsproducenternas viktigaste leverantörer (t.ex. smoltodlare och fodertillverkare) har intresse av att efterfrågan på deras produkter är stark och förutsebar och att de kan sälja sina produkter till sådana priser att de kan göra en skälig vinst. Om gemenskapsindustrins situation inte förbättras kommer många av smoltproducenterna att tvingas minska sin försäljning och vinst, och vissa kan t.o.m. bli tvungna att sluta handla. Detsamma gäller för fodertillverkarna. Det ligger därför i smoltodlarnas och fodertillverkarnas intresse att antidumpningsåtgärder införs.

6.4   Intresse för producenter i gemenskapen som är närstående företag till norska producenter/importörer

| (118) | I syfte att göra en bedömning av verkningarna av införandet av åtgärder för de producenter i gemenskapen som är närstående företag till norska producenter/importörer sändes frågeformulär till de kända producenterna av den berörda produkten på gemenskapsmarknaden. Fem företag lämnade ett användbart svar. |
| --- | --- |

(118)

I syfte att göra en bedömning av verkningarna av införandet av åtgärder för de producenter i gemenskapen som är närstående företag till norska producenter/importörer sändes frågeformulär till de kända producenterna av den berörda produkten på gemenskapsmarknaden. Fem företag lämnade ett användbart svar.

| (119) | Dessa företag sysselsatte närmare 738 personer i laxanknuten verksamhet under undersökningsperioden och deras sammanlagda omsättning uppgick till mer än 250 miljoner euro. Dessa producenter lämnade antingen inga synpunkter eller motsatte sig införandet av åtgärder. |
| --- | --- |

(119)

Dessa företag sysselsatte närmare 738 personer i laxanknuten verksamhet under undersökningsperioden och deras sammanlagda omsättning uppgick till mer än 250 miljoner euro. Dessa producenter lämnade antingen inga synpunkter eller motsatte sig införandet av åtgärder.

| (120) | Såsom anges i skäl 104 var även dessa företag drabbade av den prisnedgång som orsakats av de norska exporterande producenterna Det erinras om att de samarbetsvilliga producenter som var närstående företag till norska exportörer/importörer minskade sin marknadsandel trots att de ökade sin försäljningsvolym med 6 %, dvs. med ca 4 200 ton. Samtidigt lyckades de norska exportörerna både öka sin försäljning med 93 000 ton och vinna marknadsandelar. Därför dras slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder även kommer att förbättra den ekonomiska situationen för de producenter i gemenskapen som är närstående företag till norska producenter/importörer. |
| --- | --- |

(120)

Såsom anges i skäl 104 var även dessa företag drabbade av den prisnedgång som orsakats av de norska exporterande producenterna Det erinras om att de samarbetsvilliga producenter som var närstående företag till norska exportörer/importörer minskade sin marknadsandel trots att de ökade sin försäljningsvolym med 6 %, dvs. med ca 4 200 ton. Samtidigt lyckades de norska exportörerna både öka sin försäljning med 93 000 ton och vinna marknadsandelar. Därför dras slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder även kommer att förbättra den ekonomiska situationen för de producenter i gemenskapen som är närstående företag till norska producenter/importörer.

| (121) | Även dessa producenter har således intresse av antidumpningsåtgärder som återinför rättvisa handelsvillkor. |
| --- | --- |

(121)

Även dessa producenter har således intresse av antidumpningsåtgärder som återinför rättvisa handelsvillkor.

6.5   Icke-närstående importörers och bearbetningsföretags (användares) intresse

| (122) | I syfte att bedöma verkningarna för importörer och bearbetningsföretag av att införa respektive inte införa åtgärder sändes frågeformulär till de kända importörerna och bearbetningsföretagen för den berörda produkten på gemenskapsmarknaden. Kommissionen underrättade även olika intresseorganisationer för importörer, bearbetningsföretag och användare om att en undersökning inletts. Flera organisationer lämnade synpunkter. |
| --- | --- |

(122)

I syfte att bedöma verkningarna för importörer och bearbetningsföretag av att införa respektive inte införa åtgärder sändes frågeformulär till de kända importörerna och bearbetningsföretagen för den berörda produkten på gemenskapsmarknaden. Kommissionen underrättade även olika intresseorganisationer för importörer, bearbetningsföretag och användare om att en undersökning inletts. Flera organisationer lämnade synpunkter.

| (123) | Det konstaterades att företagen vanligen både är importörer och bearbetningsföretag (användare) och många dessutom är närstående företag till exporterande producenter utanför gemenskapen, särskilt norska sådana. Åtta importörer/bearbetningsföretag/användare lämnade ett användbart svar. Dessa företag svarade för ca 9 % av den totala importen från Norge under undersökningsperioden och för ca 6 % av förbrukningen. Uppgifterna från dessa företag utgör således en informationskälla, även om det är långt ifrån säkert att de är representativa för industrin i dess helhet. |
| --- | --- |

(123)

Det konstaterades att företagen vanligen både är importörer och bearbetningsföretag (användare) och många dessutom är närstående företag till exporterande producenter utanför gemenskapen, särskilt norska sådana. Åtta importörer/bearbetningsföretag/användare lämnade ett användbart svar. Dessa företag svarade för ca 9 % av den totala importen från Norge under undersökningsperioden och för ca 6 % av förbrukningen. Uppgifterna från dessa företag utgör således en informationskälla, även om det är långt ifrån säkert att de är representativa för industrin i dess helhet.

| (124) | Importörerna och bearbetningsföretagen underströk att prisökningar leder till ökade kostnader för dem, minskar deras försäljning och lönsamhet och kan leda till förlorade arbetstillfällen eller t.o.m. till omlokalisering av verksamheten. De hävdade vidare att fiskbearbetningssektorn har en mycket högre sysselsättning än fiskodlingsindustrin och ibland skapar arbetstillfällen i områden med låg sysselsättning. |
| --- | --- |

(124)

Importörerna och bearbetningsföretagen underströk att prisökningar leder till ökade kostnader för dem, minskar deras försäljning och lönsamhet och kan leda till förlorade arbetstillfällen eller t.o.m. till omlokalisering av verksamheten. De hävdade vidare att fiskbearbetningssektorn har en mycket högre sysselsättning än fiskodlingsindustrin och ibland skapar arbetstillfällen i områden med låg sysselsättning.

| (125) | Det konstaterades att importörer och bearbetningsföretag kanske skulle bli tvungna att betala ett högre pris om de fortsätter att köpa norska varor, eftersom de skulle få betala en antidumpningstull. De behöver dock inte bära alla prisökningar, eftersom de sannolikt kommer att kunna överföra en del av ökningen på efterföljande distributionsled och till konsumenterna. |
| --- | --- |

(125)

Det konstaterades att importörer och bearbetningsföretag kanske skulle bli tvungna att betala ett högre pris om de fortsätter att köpa norska varor, eftersom de skulle få betala en antidumpningstull. De behöver dock inte bära alla prisökningar, eftersom de sannolikt kommer att kunna överföra en del av ökningen på efterföljande distributionsled och till konsumenterna.

| (126) | Råmaterial- och arbetskraftskostnaderna utgör de största kostnaderna för bearbetningsföretagen. Ökade råmaterialpriser skulle helt säkert leda till ökade bearbetningskostnader. På grundval av de tre mest användbara svaren konstaterades det att odlad lax svarade för ca 54 % av den totala produktionskostnaden. Under undersökningsperioden köpte dessa bearbetningsföretag in odlad lax både i gemenskapen (ca 15 % av inköpen) och från Norge (ca 83 % av inköpen). Därför dras slutsatsen att ca 45 % av deras totala produktionskostnad berörs av tullen. I detta sammanhang är det att märka att råmaterialkostnaderna för importörerna och bearbetningsföretagen enligt deras uppgifter minskade med 14 % under skadeundersökningsperioden. Under undersökningsperioden var de 9,1 procentenheter lägre än under 2001. Samtidigt framgår det av importörernas och förädlingsföretagens uppgifter att deras försäljningspriser var relativt oförändrade 2002 och 2003, under det att de började sjunka framemot undersökningsperioden. Den låga samarbetsviljan hos användarna i detta avseende gör att det empiriska underlaget är relativt begränsat och man bör vara försiktig med att dra en slutsats för användarindustrin i dess helhet. Det är även att märka att endast två företag lämnade uppgift om lönsamhet. |
| --- | --- |

(126)

Råmaterial- och arbetskraftskostnaderna utgör de största kostnaderna för bearbetningsföretagen. Ökade råmaterialpriser skulle helt säkert leda till ökade bearbetningskostnader. På grundval av de tre mest användbara svaren konstaterades det att odlad lax svarade för ca 54 % av den totala produktionskostnaden. Under undersökningsperioden köpte dessa bearbetningsföretag in odlad lax både i gemenskapen (ca 15 % av inköpen) och från Norge (ca 83 % av inköpen). Därför dras slutsatsen att ca 45 % av deras totala produktionskostnad berörs av tullen. I detta sammanhang är det att märka att råmaterialkostnaderna för importörerna och bearbetningsföretagen enligt deras uppgifter minskade med 14 % under skadeundersökningsperioden. Under undersökningsperioden var de 9,1 procentenheter lägre än under 2001. Samtidigt framgår det av importörernas och förädlingsföretagens uppgifter att deras försäljningspriser var relativt oförändrade 2002 och 2003, under det att de började sjunka framemot undersökningsperioden. Den låga samarbetsviljan hos användarna i detta avseende gör att det empiriska underlaget är relativt begränsat och man bör vara försiktig med att dra en slutsats för användarindustrin i dess helhet. Det är även att märka att endast två företag lämnade uppgift om lönsamhet.

| (127) | När det gäller sysselsättningen framgick det av frågeformulärssvaren att ca 3 400 personer var sysselsatta inom fiskbearbetningssektorn i gemenskapen, varav dock endast en mindre andel arbetade med bearbetning av odlad lax. Det framkom ingen bevisning för att de eventuella åtgärderna skulle leda till minskad sysselsättning i gemenskapen. |
| --- | --- |

(127)

När det gäller sysselsättningen framgick det av frågeformulärssvaren att ca 3 400 personer var sysselsatta inom fiskbearbetningssektorn i gemenskapen, varav dock endast en mindre andel arbetade med bearbetning av odlad lax. Det framkom ingen bevisning för att de eventuella åtgärderna skulle leda till minskad sysselsättning i gemenskapen.

| (128) | De eventuella nackdelarna för importörerna/bearbetningsföretagen/användarna anses därför inte väga tyngre än de fördelar som gemenskapsproducenterna väntas få till följd av antidumpningsåtgärderna, vilka anses utgöra det minimum som krävs för att avhjälpa den allvarliga skadan och förhindra en ytterligare allvarlig försämring av gemenskapsproducenternas situation. Det finns dessutom andra försörjningskällor tillgängliga i andra tredjeländer. |
| --- | --- |

(128)

De eventuella nackdelarna för importörerna/bearbetningsföretagen/användarna anses därför inte väga tyngre än de fördelar som gemenskapsproducenterna väntas få till följd av antidumpningsåtgärderna, vilka anses utgöra det minimum som krävs för att avhjälpa den allvarliga skadan och förhindra en ytterligare allvarlig försämring av gemenskapsproducenternas situation. Det finns dessutom andra försörjningskällor tillgängliga i andra tredjeländer.

6.6   Konsumenternas intresse

| (129) | Eftersom den berörda produkten är en konsumentvara, underrättade kommissionen olika konsumentorganisationer om att en undersökning inletts. En part angav i sitt svar att de hälsosamma effekterna av lax är allmänt erkända och att åtgärder som innebär en konstgjord prishöjning skulle göra det svårare för konsumenterna att välja näringsriktiga produkter och skada den ekonomiska livskraften för de importörer, bearbetningsföretag och detaljhandelsföretag vars verksamhet innefattar odlad lax. Det hävdades även att åtgärderna skulle kunna hindra dem från att importera och fortsätta sälja fryst odlad lax. Oro uttrycktes också över att en prishöjning skulle göra odlad lax mindre överkomlig och hämma marknadstillväxten i de medlemsstater vars BNP per capita är lägre än genomsnittet. |
| --- | --- |

(129)

Eftersom den berörda produkten är en konsumentvara, underrättade kommissionen olika konsumentorganisationer om att en undersökning inletts. En part angav i sitt svar att de hälsosamma effekterna av lax är allmänt erkända och att åtgärder som innebär en konstgjord prishöjning skulle göra det svårare för konsumenterna att välja näringsriktiga produkter och skada den ekonomiska livskraften för de importörer, bearbetningsföretag och detaljhandelsföretag vars verksamhet innefattar odlad lax. Det hävdades även att åtgärderna skulle kunna hindra dem från att importera och fortsätta sälja fryst odlad lax. Oro uttrycktes också över att en prishöjning skulle göra odlad lax mindre överkomlig och hämma marknadstillväxten i de medlemsstater vars BNP per capita är lägre än genomsnittet.

| (130) | Om det införs antidumpningsåtgärder kommer de ekonomiska aktörerna att ha fortsatt tillgång till obegränsade importkvantiteter (dock till skäliga priser). Med hänsyn till storleken på marginalen mellan priset för fisk direkt från odlingen och priset för bearbetade laxprodukter i detaljhandeln anses det vidare osannolikt att åtgärderna kommer att ha någon väsentlig inverkan på detaljhandelspriserna, eftersom det inte är troligt att hela prisökningen kommer att överföras på konsumenterna. Inverkan på konsumenterna anses därför vara minimal. Dessutom är det troligen inte hållbart med förlustbringande priser på medellång och lång sikt. Generellt sett gagnas konsumenterna bäst av stabila priser och en hållbar marknad. |
| --- | --- |

(130)

Om det införs antidumpningsåtgärder kommer de ekonomiska aktörerna att ha fortsatt tillgång till obegränsade importkvantiteter (dock till skäliga priser). Med hänsyn till storleken på marginalen mellan priset för fisk direkt från odlingen och priset för bearbetade laxprodukter i detaljhandeln anses det vidare osannolikt att åtgärderna kommer att ha någon väsentlig inverkan på detaljhandelspriserna, eftersom det inte är troligt att hela prisökningen kommer att överföras på konsumenterna. Inverkan på konsumenterna anses därför vara minimal. Dessutom är det troligen inte hållbart med förlustbringande priser på medellång och lång sikt. Generellt sett gagnas konsumenterna bäst av stabila priser och en hållbar marknad.

6.7   Slutsats om gemenskapens intresse

| (131) | Med beaktande av ovanstående omständigheter och överväganden dras preliminärt slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte införa antidumpningstullar. |
| --- | --- |

(131)

Med beaktande av ovanstående omständigheter och överväganden dras preliminärt slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte införa antidumpningstullar.

7.   PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

7.1   Nivå för undanröjande av skada

| (132) | Mot bakgrund av de preliminära slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att gemenskapsindustrin vållas ytterligare skada genom den dumpade importen. |
| --- | --- |

(132)

Mot bakgrund av de preliminära slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att gemenskapsindustrin vållas ytterligare skada genom den dumpade importen.

| (133) | Vid fastställandet av nivån på de provisoriska åtgärderna har hänsyn tagits till både den konstaterade dumpningsmarginalen och det tullbelopp som krävs för att undanröja den skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(133)

Vid fastställandet av nivån på de provisoriska åtgärderna har hänsyn tagits till både den konstaterade dumpningsmarginalen och det tullbelopp som krävs för att undanröja den skada som gemenskapsindustrin lidit.

| (134) | De provisoriska åtgärderna bör införas på en nivå som är tillräcklig för att undanröja den skada som denna import vållat, men som inte är högre än den dumpningsmarginal som konstaterats. Vid beräkningen av det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina produktionskostnader och uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i gemenskapen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import. På denna grundval beräknades ett icke-skadevållande pris för gemenskapsindustrin för den likadana produkten. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att en vinstmarginal på 7,2 % lades till omsättningen och produktionskostnaden. Denna vinstmarginal fastställdes preliminärt på grundval av vinsten för 2001 och utgör den absoluta miniminivå som gemenskapsindustrin skulle kunna förväntas uppnå i en situation utan skadevållande dumpning. Denna fråga kommer att undersökas ytterligare efter införandet av provisoriska åtgärder och mottagandet av eventuella synpunkter på dessa åtgärder från de berörda parterna. |
| --- | --- |

(134)

De provisoriska åtgärderna bör införas på en nivå som är tillräcklig för att undanröja den skada som denna import vållat, men som inte är högre än den dumpningsmarginal som konstaterats. Vid beräkningen av det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina produktionskostnader och uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i gemenskapen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import. På denna grundval beräknades ett icke-skadevållande pris för gemenskapsindustrin för den likadana produkten. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att en vinstmarginal på 7,2 % lades till omsättningen och produktionskostnaden. Denna vinstmarginal fastställdes preliminärt på grundval av vinsten för 2001 och utgör den absoluta miniminivå som gemenskapsindustrin skulle kunna förväntas uppnå i en situation utan skadevållande dumpning. Denna fråga kommer att undersökas ytterligare efter införandet av provisoriska åtgärder och mottagandet av eventuella synpunkter på dessa åtgärder från de berörda parterna.

| (135) | Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av jämförelser mellan det vägda genomsnittliga importpriset, såsom detta fastställts i samband med beräkningen av prisunderskridandet, och det genomsnittliga icke-skadevållande priset för gemenskapsindustrins produkter vid försäljning på gemenskapsmarknaden. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det genomsnittliga importvärdet cif. |
| --- | --- |

(135)

Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av jämförelser mellan det vägda genomsnittliga importpriset, såsom detta fastställts i samband med beräkningen av prisunderskridandet, och det genomsnittliga icke-skadevållande priset för gemenskapsindustrins produkter vid försäljning på gemenskapsmarknaden. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det genomsnittliga importvärdet cif.

7.2   Provisoriska åtgärder

| (136) | Mot denna bakgrund anses det att en preliminär antidumpningstull motsvarande den konstaterade dumpningsmarginalen bör införas. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen bör denna tull dock inte vara högre än den skademarginal som beräknats ovan. |
| --- | --- |

(136)

Mot denna bakgrund anses det att en preliminär antidumpningstull motsvarande den konstaterade dumpningsmarginalen bör införas. I enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen bör denna tull dock inte vara högre än den skademarginal som beräknats ovan.

| (137) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den nu aktuella undersökningen. De avspeglar således den situation som i denna undersökning konstaterats föreligga för företagen i fråga. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller ”alla andra företag”) gäller alltså endast import av produkter med ursprung i det berörda landet och som producerats av de företag, och därmed de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade produkter som producerats av något annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings artikeldel med namn och adress, inbegripet enheter som är närstående dem som uttryckligen nämns, kan inte omfattas av dessa satser utan omfattas av den tullsats som gäller för ”alla andra företag”. |
| --- | --- |

(137)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den nu aktuella undersökningen. De avspeglar således den situation som i denna undersökning konstaterats föreligga för företagen i fråga. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller ”alla andra företag”) gäller alltså endast import av produkter med ursprung i det berörda landet och som producerats av de företag, och därmed de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade produkter som producerats av något annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings artikeldel med namn och adress, inbegripet enheter som är närstående dem som uttryckligen nämns, kan inte omfattas av dessa satser utan omfattas av den tullsats som gäller för ”alla andra företag”.

| (138) | Ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (8) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de ändringar av företagets verksamhet i fråga om produktion, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Kommissionen kommer, vid behov och efter samråd med rådgivande kommittén, att ändra förordningen i enlighet därmed genom att uppdatera förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. |
| --- | --- |

(138)

Ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (8) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande de ändringar av företagets verksamhet i fråga om produktion, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Kommissionen kommer, vid behov och efter samråd med rådgivande kommittén, att ändra förordningen i enlighet därmed genom att uppdatera förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

| (139) | På denna grundval fastställs satserna för den preliminära tullen till följande:








  Företag | Dumpningsmarginal | Skademarginal | Antidumpningstull |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Marine Harvest AS, Norway | 21,9 % | 15,3 % | 15,3 % |
| Fjord Seafood Norway AS | 37,7 % | 13,5 % | 13,5 % |
| Pan Fish Norway AS | 25,4 % | 16,1 % | 16,1 % |
| Stolt Sea Farm AS | 13,9 % | 14,2 % | 13,9 % |
| Follalaks AS | 24,5 % | 27,7 % | 24,5 % |
| Nordlaks Oppdrett AS | 6,8 % | 14,6 % | 6,8 % |
| Hydrotech AS | 21,9 % | 15,3 % | 15,3 % |
| Grieg Seafood AS | 22,9 % | 17,2 % | 17,2 % |
| Vägt genomsnitt | 22,5 % | 16,0 % | 16,0 % |
| Övrig marginal | 37,7 % | 27,7 % | 24,5 % |

(139)

På denna grundval fastställs satserna för den preliminära tullen till följande:

Företag

Dumpningsmarginal

Skademarginal

Antidumpningstull

Marine Harvest AS, Norway

21,9 %

15,3 %

15,3 %

Fjord Seafood Norway AS

37,7 %

13,5 %

13,5 %

Pan Fish Norway AS

25,4 %

16,1 %

16,1 %

Stolt Sea Farm AS

13,9 %

14,2 %

13,9 %

Follalaks AS

24,5 %

27,7 %

24,5 %

Nordlaks Oppdrett AS

6,8 %

14,6 %

6,8 %

Hydrotech AS

21,9 %

15,3 %

15,3 %

Grieg Seafood AS

22,9 %

17,2 %

17,2 %

Vägt genomsnitt

22,5 %

16,0 %

16,0 %

Övrig marginal

37,7 %

27,7 %

24,5 %

7.3   Slutbestämmelse

| (140) | Enligt god förvaltningspraxis bör en period fastställas inom vilken de berörda parter som givit sig till känna inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande kan lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. Vidare bör det anges att alla avgöranden i denna förordning rörande införandet av tullar är preliminära och kan komma att omprövas vid fastställandet av eventuella slutgiltiga tullar. |
| --- | --- |

(140)

Enligt god förvaltningspraxis bör en period fastställas inom vilken de berörda parter som givit sig till känna inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande kan lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. Vidare bör det anges att alla avgöranden i denna förordning rörande införandet av tullar är preliminära och kan komma att omprövas vid fastställandet av eventuella slutgiltiga tullar.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En preliminär antidumpningstull skall införas på import av odlad lax (dvs. annan än vild), även filéad, färsk, kyld eller fryst som klassificeras enligt KN-nummer ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 och ex 0304 20 13 (TARIC-nummer 0302120019, 0302120038, 0302120098, 0303110018, 0303110098, 0303190018, 0303190098, 0303220019, 0303220088, 0304101319, 0304101398, 0304201319 and 0304201398) (nedan kallad ”odlad lax”) och med ursprung i Norge.

2.   Vild lax skall inte omfattas av den preliminära antidumpningstullen. Med vild lax avses för denna förordnings syften sådan fisk för vilken det, på grundval av de relevanta handlingar som tillhandahållits av de berörda parterna, på ett tillfredsställande sätt kan påvisas för de behöriga myndigheterna i det land där tulldeklarationen för övergång till fri omsättning godtagits att den, när det gäller atlantlax eller stillahavslax, fångats i havet eller, när det gäller donaulax, i en flod.

3.   Följande preliminära antidumpningstullsatser skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, för de produkter som anges i punkt 1 och som producerats av nedanstående företag:

| Företag | Antidumpningstull | TARIC-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| ALSAKER FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORGE | 16,0 % | A663 |
| ÅMØY FISKEOPPDRETT AS, N-4152 VESTRE ÅMØY, NORGE | 16,0 % | A663 |
| AMULAKS AS, N-8286 NORDFOLD, NORGE | 24,5 % | A645 |
| AQUA AS, C/O RØRVIK FISK, N-7900 RØRVIK, NORGE | 16,0 % | A663 |
| ARCTIC SEAFOOD AS, N-8432 ALSVÅG, NORGE | 16,0 % | A663 |
| ARNØY LAKS AS, N-9193 LAUKSLETTA, NORGE | 16,0 % | A663 |
| AUSTEFJORDEN SMOLT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORGE | 16,0 % | A663 |
| BALDER SJØFARM AS, N-8286 NORDFOLD, NORGE | 24,5 % | A645 |
| BINDALSLAKS AS, POSTBOKS 134, N-7901 RØRVIK, NORGE | 16,0 % | A663 |
| BOGNØY FISKEOPPDRETT AS, P.O.BOX 93 SLÅTTHAUG, N-5851 BERGEN, NORGE | 16,0 % | A663 |
| BOLAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORGE | 16,0 % | A663 |
| BR. KARLSEN, BEDDINGEN 14, N-7014 TRONDHEIM, NORGE | 16,0 % | A663 |
| BRATTØYFISK AS, N-6520 FREI, NORGE | 16,0 % | A663 |
| BREMNES SEASHORE AS, N-5430 BREMNES, NORGE | 16,0 % | A663 |
| BRILLIANT FISKEOPPDRETT AS, N-5444, ESPEVÆR, NORGE | 16,0 % | A663 |
| BRU EIGEDOM AS, SANDVIKSBODENE 66, N-5035 BERGEN, NORGE | 16,0 % | A663 |
| CENTRE FOR AQUACULTURE COMPETENCE AS, HUNDSNES, N-4130 HJELMELAND, NORGE | 15,3 % | A641 |
| EDELFARM AS, ØKSENGÅRD, N-8250 ROGNAN, NORGE | 16,0 % | A663 |
| EDELFISK AS, HAMNEGATA 1, N-6900 FLORØ, NORGE | 16,0 % | A663 |
| EMILSEN FISK AS, LAUVØYA, N-7900 RØRVIK, NORGE | 16,0 % | A663 |
| ESPEVÆR FISKEOPPDRETT AS, N-5444, ESPEVÆR, NORGE | 16,0 % | A663 |
| ESPEVÆR SAMDRIFT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORGE | 16,0 % | A663 |
| FEØY FISKEOPPDRETT AS, N-5548 FEØY, NORGE | 16,0 % | A663 |
| FINNMARK STAMFISKSTASJON AS, LERRESFJORD, N-9536 KORSFJORDEN, NORGE | 24,5 % | A645 |
| FINNØY FISK AS, NÅDEN, N-4160 FINNØY, NORGE | 15,3 % | A641 |
| FJELBERG FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORGE | 16,0 % | A663 |
| FJORD AQUA GROUP AS, BENTNESVEIEN 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORGE | 16,0 % | A663 |
| FJORD FORSØKSSTASJON HELGELAND AS, TOFTSUNDET, N-8900 BRØNNØYSUND, NORGE | 13,5 % | A642 |
| FJORD SEAFOOD NORWAY AS, TOFTSUNDET, N-8900, BRØNNØYSUND, NORGE | 13,5 % | A642 |
| FLAKSTADVÅG LAKS AS, FLAKSTADVÅG, N-9395 KALDFARNES, NORGE | 16,0 % | A663 |
| FLOKENES FISKEFARM AS, FLOKENES, N-6983 KVAMMEN, NORGE | 16,0 % | A663 |
| FOLLALAKS AS, N-8286 NORDFOLD, NORGE | 24,5 % | A645 |
| FOSSEN AS, P.O.BOX 93 SLÅTTHAUG, N-5851 BERGEN, NORGE | 16,0 % | A663 |
| FRØFISK AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORGE | 16,0 % | A663 |
| G. ESPNES FISKEOPPDRETT AS, N-7266 KVERVA, NORGE | 16,0 % | A663 |
| GRIEG SEAFOOD AS, POSTBOKS 234, SENTRUM, N-5804 BERGEN, NORGE | 17,2 % | A648 |
| GRIEG SEAFOOD ROGALAND AS, POSTBOKS 234, SENTRUM N-5804 BERGEN, NORGE | 17,2 % | A648 |
| HAMNEIDET LAKS AS, N-9181 HAMNEIDET, NORGE | 16,0 % | A663 |
| HARDANGERFISK AS, PB. 143, N-5604 ØYSTESE, NORGE | 16,0 % | A663 |
| HAVFANGST AS, DYRSFJORD, N-9130, HANSNES, NORGE | 16,0 % | A663 |
| HELLESUND FISKEOPPDRETT AS, LANGHOLMSUND, N-4770 HØVÅG, NORGE | 16,0 % | A663 |
| HELLFJORDLAKS AS, JENNSKARET, N-8475, STRAUMSJØEN, NORGE | 16,0 % | A663 |
| HENDEN FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 53, N-6539 AVERØY, NORGE | 16,0 % | A663 |
| HJARTØY LAKS AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORGE | 16,0 % | A663 |
| HØLLALAKS AS, POSTBOKS 603, N-8301 SVOLVÆR, NORGE | 15,3 % | A641 |
| HYDROTECH AS, BENTNESV. 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORGE | 15,3 % | A647 |
| HYEN LAKS AS, KLEPPENES, N-6829 HYEN, NORGE | 16,0 % | A663 |
| JENSEN ALFRED AS, N-9394 KALDFARNES, NORGE | 16,0 % | A663 |
| K. ENOKSEN FISKEOPPDRETT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORGE | 16,0 % | A663 |
| KLEIVA FISKEFARM AS, N-9455 ENGENES, NORGE | 16,0 % | A663 |
| KOBBEVIK OG FURUHOLMEN AS, N-5392 STOREBØ, NORGE | 16,0 % | A663 |
| KRISTOFFERSEN EGIL & SØNNER AS, JENNSKARET, N-8475, STRAUMSJØEN, NORGE | 16,0 % | A663 |
| KVAMSDAL FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORGE | 16,0 % | A663 |
| KVITSVA AS, SØRROLLNES, N-9450, HAMNVIK, NORGE | 16,0 % | A663 |
| LANDØY FISKEOPPDRETT AS, VÆRLANDET, N-6986 VÆRLANDET, NORGE | 16,0 % | A663 |
| LANGFJORDLAKS AS, N-9540 TALVIK, NORGE | 16,0 % | A663 |
| LARSSEN SEAFOOD AS, N–8740 NORD-SOLVÆR, NORGE | 16,0 % | A663 |
| LERØY MIDNOR AS, N-7246 HESTVIKA, NORGE | 16,0 % | A663 |
| LINGALAKS AS, LINGAVEGEN 206, N-5630 STRANDEBARM, NORGE | 16,0 % | A663 |
| LOVUNDLAKS AS, N-8764 LOVUND, NORGE | 16,0 % | A663 |
| LUND FISKEOPPDRETT AS, N-7818 LUND, NORGE | 16,0 % | A663 |
| MARINE HARVEST BOLGA AS, N-8158 BOLGA, NORGE | 15,3 % | A641 |
| MARINE HARVEST NORWAY AS, POSTBOKS 4102, DREGGEN, N-5835 BERGEN, NORGE | 15,3 % | A641 |
| MARØ HAVBRUK A/S, N-6914 SVANOYBUKT, NORGE | 16,0 % | A663 |
| MÅSØVAL FISHFARM AS, N-7266 KVERVA, NORGE | 16,0 % | A663 |
| MÅSØVAL FISKEOPPDRETT AS, N-7266 KVERVA, NORGE | 16,0 % | A663 |
| MIDT-NORSK HAVBRUK AS, HANSVIKA, N-7900 RØRVIK, NORGE | 16,0 % | A663 |
| NORDLAKS OPPDRETT AS, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORGE | 6,8 % | A646 |
| NORDLAKS PRODUKTER AS, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORGE | 6,8 % | A646 |
| NORD-SENJA FISKEINDUSTRI AS, N-9373 BOTHAMN, NORGE | 16,0 % | A663 |
| NYE VESTSTAR AS, N-5392 STOREBØ, NORGE | 16,0 % | A663 |
| NYGÅRD LAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORGE | 16,0 % | A663 |
| OSLAND HAVBRUK AS, N-5962 BJORDAL, NORGE | 16,0 % | A663 |
| PAN FISH NORWAY AS, GRIMMERGATA 5, N-6002 ÅLESUND, NORGE | 16,1 % | A643 |
| PROSJEKT OMEGA AS, HAMNEGATA 1, N-6900 FLORØ, NORGE | 16,0 % | A663 |
| PUNDSLETT LAKS AS, PUNDSLETT, N-8324 DIGERMULEN, NORGE | 16,0 % | A663 |
| QUATRO LAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORGE | 16,0 % | A663 |
| RAMSØY FISKEOPPDRETT AS, BENTNESVN. 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORGE | 15,3 % | A641 |
| RANGØY EINAR AS, POSTBOKS 53, N-6539 AVERØY, NORGE | 16,0 % | A663 |
| RIOL AS, FROVÅGHAMN, N-9392 STRONGLANDSEIDET, NORGE | 16,0 % | A663 |
| ROGALAND FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORGE | 16,0 % | A663 |
| RONG LAKS AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORGE | 16,0 % | A663 |
| RONGEVÆR FISKEOPPDRETT AS, BØVÅGEN, N-5937 BØVÅGEN, NORGE | 16,0 % | A663 |
| RØVÆR FJORDBRUK AS, N-5549 RØVÆR, NORGE | 16,0 % | A663 |
| SALMAR FARMING AS, N-7266 KVERVA, NORGE | 16,0 % | A663 |
| SANDNES FISKEOPPDRETT AS, N-6967 HELLEUNIK, NORGE | 16,0 % | A663 |
| SANDVÆRFISK AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORGE | 15,3 % | A641 |
| SANDVOLL HAVBRUK AS, N-5835 BERGEN, NORGE | 15,3 % | A641 |
| SEAFARM INVEST AS, N-8764 LOVUND, NORGE | 15,3 % | A641 |
| SEANOR SALMON AS, POSTBOKS 371 NESTTUN N-5853 BERGEN, NORGE | 16,0 % | A663 |
| SELØY SJØFARM AS, SELØY, N-8850 HERØY, NORGE | 13,5 % | A642 |
| SELSØYVIK HAVBRUK AS, POSTBOKS 17, N-8196 SELSØYVIK, NORGE | 16,0 % | A663 |
| SENJA SJØFARM AS, GJØVIKA, N-9392 STONGLANDSEIDET, NORGE | 16,0 % | A663 |
| SFI MELØ AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORGE | 15,3 % | A641 |
| SINKABERG-HANSEN AS, POSTBOKS 134, N-7901 RØRVIK, NORGE | 16,0 % | A663 |
| SIRIUS SALMON SA, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORGE | 6,8 % | A646 |
| SJURELV FISKEOPPDRETT AS, FJORDVEIEN 255, N-9100, KVALØYSLETTA, NORGE | 16,0 % | A663 |
| SKJELBULAKS AS, N-8136 NORDARNØY, NORGE | 16,0 % | A663 |
| SNEKVIK SALMON AS, GJENGSTØ, N-7200 KYRKSÆTERØRA, NORGE | 16,0 % | A663 |
| SØMNA FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORGE | 15,3 % | A641 |
| SØRROLLNESFISK AS, N-9450 HAMNVIK, NORGE | 16,0 % | A663 |
| STEINVIK FISKEFARM AS, N-6939 EIKEFJORD, NORGE | 16,0 % | A663 |
| STETTEFISK AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORGE | 16,0 % | A663 |
| STØLE DANIEL FISKEOPPDRETT AS, STØLEV. 2, N-5514 HAUGESUND, NORGE | 16,0 % | A663 |
| STOLT SEA FARM AS, POSTBOKS 370, SENTRUM, N-0102 OSLO, NORGE | 13,9 % | A644 |
| SULEFISK AS, N-6924 HARDBAKKE, NORGE | 16,0 % | A663 |
| SUNNHORDLAND FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORGE | 16,0 % | A663 |
| TOFTØYSUND LAKS AS, N-5694 ONARHEIM, NORGE | 16,0 % | A663 |
| TOMBRE FISKEANNLEGG AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORGE | 16,0 % | A663 |
| TOMMA LAKS AS, N-8723 HUSBY, NORGE | 15,3 % | A641 |
| TORRIS PRODUCTS LTD. AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORGE | 15,3 % | A641 |
| TRI AS, POSTBOKS 100, N-9531 KVALFJORD, NORGE | 16,0 % | A663 |
| TYSNES FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORGE | 16,0 % | A663 |
| VEGA SJØFARM AS, N-8980 VEGA, NORGE | 15,3 % | A641 |
| VESTVIK MARINEFARM AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORGE | 16,0 % | A663 |
| VIKNA SJØFARM AS, V/TERJE BONDØ, SØRTUNET 2, N-7900 RØRVIK, NORGE | 16,0 % | A663 |
| WENBERG FISKEOPPDRET, LEIVSER N-8200 FAUSKE, NORGE | 16,0 % | A663 |
| WILSGÅRD FISKEOPPDRETT AS, N-9381 TORSKEN, NORGE | 16,0 % | A663 |
| ALLA ÖVRIGA FÖRETAG | 24,5 % | A999 |

Företag

Antidumpningstull

TARIC-tilläggsnummer

ALSAKER FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORGE

16,0 %

A663

ÅMØY FISKEOPPDRETT AS, N-4152 VESTRE ÅMØY, NORGE

16,0 %

A663

AMULAKS AS, N-8286 NORDFOLD, NORGE

24,5 %

A645

AQUA AS, C/O RØRVIK FISK, N-7900 RØRVIK, NORGE

16,0 %

A663

ARCTIC SEAFOOD AS, N-8432 ALSVÅG, NORGE

16,0 %

A663

ARNØY LAKS AS, N-9193 LAUKSLETTA, NORGE

16,0 %

A663

AUSTEFJORDEN SMOLT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORGE

16,0 %

A663

BALDER SJØFARM AS, N-8286 NORDFOLD, NORGE

24,5 %

A645

BINDALSLAKS AS, POSTBOKS 134, N-7901 RØRVIK, NORGE

16,0 %

A663

BOGNØY FISKEOPPDRETT AS, P.O.BOX 93 SLÅTTHAUG, N-5851 BERGEN, NORGE

16,0 %

A663

BOLAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORGE

16,0 %

A663

BR. KARLSEN, BEDDINGEN 14, N-7014 TRONDHEIM, NORGE

16,0 %

A663

BRATTØYFISK AS, N-6520 FREI, NORGE

16,0 %

A663

BREMNES SEASHORE AS, N-5430 BREMNES, NORGE

16,0 %

A663

BRILLIANT FISKEOPPDRETT AS, N-5444, ESPEVÆR, NORGE

16,0 %

A663

BRU EIGEDOM AS, SANDVIKSBODENE 66, N-5035 BERGEN, NORGE

16,0 %

A663

CENTRE FOR AQUACULTURE COMPETENCE AS, HUNDSNES, N-4130 HJELMELAND, NORGE

15,3 %

A641

EDELFARM AS, ØKSENGÅRD, N-8250 ROGNAN, NORGE

16,0 %

A663

EDELFISK AS, HAMNEGATA 1, N-6900 FLORØ, NORGE

16,0 %

A663

EMILSEN FISK AS, LAUVØYA, N-7900 RØRVIK, NORGE

16,0 %

A663

ESPEVÆR FISKEOPPDRETT AS, N-5444, ESPEVÆR, NORGE

16,0 %

A663

ESPEVÆR SAMDRIFT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORGE

16,0 %

A663

FEØY FISKEOPPDRETT AS, N-5548 FEØY, NORGE

16,0 %

A663

FINNMARK STAMFISKSTASJON AS, LERRESFJORD, N-9536 KORSFJORDEN, NORGE

24,5 %

A645

FINNØY FISK AS, NÅDEN, N-4160 FINNØY, NORGE

15,3 %

A641

FJELBERG FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORGE

16,0 %

A663

FJORD AQUA GROUP AS, BENTNESVEIEN 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORGE

16,0 %

A663

FJORD FORSØKSSTASJON HELGELAND AS, TOFTSUNDET, N-8900 BRØNNØYSUND, NORGE

13,5 %

A642

FJORD SEAFOOD NORWAY AS, TOFTSUNDET, N-8900, BRØNNØYSUND, NORGE

13,5 %

A642

FLAKSTADVÅG LAKS AS, FLAKSTADVÅG, N-9395 KALDFARNES, NORGE

16,0 %

A663

FLOKENES FISKEFARM AS, FLOKENES, N-6983 KVAMMEN, NORGE

16,0 %

A663

FOLLALAKS AS, N-8286 NORDFOLD, NORGE

24,5 %

A645

FOSSEN AS, P.O.BOX 93 SLÅTTHAUG, N-5851 BERGEN, NORGE

16,0 %

A663

FRØFISK AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORGE

16,0 %

A663

G. ESPNES FISKEOPPDRETT AS, N-7266 KVERVA, NORGE

16,0 %

A663

GRIEG SEAFOOD AS, POSTBOKS 234, SENTRUM, N-5804 BERGEN, NORGE

17,2 %

A648

GRIEG SEAFOOD ROGALAND AS, POSTBOKS 234, SENTRUM N-5804 BERGEN, NORGE

17,2 %

A648

HAMNEIDET LAKS AS, N-9181 HAMNEIDET, NORGE

16,0 %

A663

HARDANGERFISK AS, PB. 143, N-5604 ØYSTESE, NORGE

16,0 %

A663

HAVFANGST AS, DYRSFJORD, N-9130, HANSNES, NORGE

16,0 %

A663

HELLESUND FISKEOPPDRETT AS, LANGHOLMSUND, N-4770 HØVÅG, NORGE

16,0 %

A663

HELLFJORDLAKS AS, JENNSKARET, N-8475, STRAUMSJØEN, NORGE

16,0 %

A663

HENDEN FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 53, N-6539 AVERØY, NORGE

16,0 %

A663

HJARTØY LAKS AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORGE

16,0 %

A663

HØLLALAKS AS, POSTBOKS 603, N-8301 SVOLVÆR, NORGE

15,3 %

A641

HYDROTECH AS, BENTNESV. 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORGE

15,3 %

A647

HYEN LAKS AS, KLEPPENES, N-6829 HYEN, NORGE

16,0 %

A663

JENSEN ALFRED AS, N-9394 KALDFARNES, NORGE

16,0 %

A663

K. ENOKSEN FISKEOPPDRETT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORGE

16,0 %

A663

KLEIVA FISKEFARM AS, N-9455 ENGENES, NORGE

16,0 %

A663

KOBBEVIK OG FURUHOLMEN AS, N-5392 STOREBØ, NORGE

16,0 %

A663

KRISTOFFERSEN EGIL & SØNNER AS, JENNSKARET, N-8475, STRAUMSJØEN, NORGE

16,0 %

A663

KVAMSDAL FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORGE

16,0 %

A663

KVITSVA AS, SØRROLLNES, N-9450, HAMNVIK, NORGE

16,0 %

A663

LANDØY FISKEOPPDRETT AS, VÆRLANDET, N-6986 VÆRLANDET, NORGE

16,0 %

A663

LANGFJORDLAKS AS, N-9540 TALVIK, NORGE

16,0 %

A663

LARSSEN SEAFOOD AS, N–8740 NORD-SOLVÆR, NORGE

16,0 %

A663

LERØY MIDNOR AS, N-7246 HESTVIKA, NORGE

16,0 %

A663

LINGALAKS AS, LINGAVEGEN 206, N-5630 STRANDEBARM, NORGE

16,0 %

A663

LOVUNDLAKS AS, N-8764 LOVUND, NORGE

16,0 %

A663

LUND FISKEOPPDRETT AS, N-7818 LUND, NORGE

16,0 %

A663

MARINE HARVEST BOLGA AS, N-8158 BOLGA, NORGE

15,3 %

A641

MARINE HARVEST NORWAY AS, POSTBOKS 4102, DREGGEN, N-5835 BERGEN, NORGE

15,3 %

A641

MARØ HAVBRUK A/S, N-6914 SVANOYBUKT, NORGE

16,0 %

A663

MÅSØVAL FISHFARM AS, N-7266 KVERVA, NORGE

16,0 %

A663

MÅSØVAL FISKEOPPDRETT AS, N-7266 KVERVA, NORGE

16,0 %

A663

MIDT-NORSK HAVBRUK AS, HANSVIKA, N-7900 RØRVIK, NORGE

16,0 %

A663

NORDLAKS OPPDRETT AS, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORGE

6,8 %

A646

NORDLAKS PRODUKTER AS, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORGE

6,8 %

A646

NORD-SENJA FISKEINDUSTRI AS, N-9373 BOTHAMN, NORGE

16,0 %

A663

NYE VESTSTAR AS, N-5392 STOREBØ, NORGE

16,0 %

A663

NYGÅRD LAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORGE

16,0 %

A663

OSLAND HAVBRUK AS, N-5962 BJORDAL, NORGE

16,0 %

A663

PAN FISH NORWAY AS, GRIMMERGATA 5, N-6002 ÅLESUND, NORGE

16,1 %

A643

PROSJEKT OMEGA AS, HAMNEGATA 1, N-6900 FLORØ, NORGE

16,0 %

A663

PUNDSLETT LAKS AS, PUNDSLETT, N-8324 DIGERMULEN, NORGE

16,0 %

A663

QUATRO LAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORGE

16,0 %

A663

RAMSØY FISKEOPPDRETT AS, BENTNESVN. 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORGE

15,3 %

A641

RANGØY EINAR AS, POSTBOKS 53, N-6539 AVERØY, NORGE

16,0 %

A663

RIOL AS, FROVÅGHAMN, N-9392 STRONGLANDSEIDET, NORGE

16,0 %

A663

ROGALAND FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORGE

16,0 %

A663

RONG LAKS AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORGE

16,0 %

A663

RONGEVÆR FISKEOPPDRETT AS, BØVÅGEN, N-5937 BØVÅGEN, NORGE

16,0 %

A663

RØVÆR FJORDBRUK AS, N-5549 RØVÆR, NORGE

16,0 %

A663

SALMAR FARMING AS, N-7266 KVERVA, NORGE

16,0 %

A663

SANDNES FISKEOPPDRETT AS, N-6967 HELLEUNIK, NORGE

16,0 %

A663

SANDVÆRFISK AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORGE

15,3 %

A641

SANDVOLL HAVBRUK AS, N-5835 BERGEN, NORGE

15,3 %

A641

SEAFARM INVEST AS, N-8764 LOVUND, NORGE

15,3 %

A641

SEANOR SALMON AS, POSTBOKS 371 NESTTUN N-5853 BERGEN, NORGE

16,0 %

A663

SELØY SJØFARM AS, SELØY, N-8850 HERØY, NORGE

13,5 %

A642

SELSØYVIK HAVBRUK AS, POSTBOKS 17, N-8196 SELSØYVIK, NORGE

16,0 %

A663

SENJA SJØFARM AS, GJØVIKA, N-9392 STONGLANDSEIDET, NORGE

16,0 %

A663

SFI MELØ AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORGE

15,3 %

A641

SINKABERG-HANSEN AS, POSTBOKS 134, N-7901 RØRVIK, NORGE

16,0 %

A663

SIRIUS SALMON SA, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORGE

6,8 %

A646

SJURELV FISKEOPPDRETT AS, FJORDVEIEN 255, N-9100, KVALØYSLETTA, NORGE

16,0 %

A663

SKJELBULAKS AS, N-8136 NORDARNØY, NORGE

16,0 %

A663

SNEKVIK SALMON AS, GJENGSTØ, N-7200 KYRKSÆTERØRA, NORGE

16,0 %

A663

SØMNA FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORGE

15,3 %

A641

SØRROLLNESFISK AS, N-9450 HAMNVIK, NORGE

16,0 %

A663

STEINVIK FISKEFARM AS, N-6939 EIKEFJORD, NORGE

16,0 %

A663

STETTEFISK AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORGE

16,0 %

A663

STØLE DANIEL FISKEOPPDRETT AS, STØLEV. 2, N-5514 HAUGESUND, NORGE

16,0 %

A663

STOLT SEA FARM AS, POSTBOKS 370, SENTRUM, N-0102 OSLO, NORGE

13,9 %

A644

SULEFISK AS, N-6924 HARDBAKKE, NORGE

16,0 %

A663

SUNNHORDLAND FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORGE

16,0 %

A663

TOFTØYSUND LAKS AS, N-5694 ONARHEIM, NORGE

16,0 %

A663

TOMBRE FISKEANNLEGG AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORGE

16,0 %

A663

TOMMA LAKS AS, N-8723 HUSBY, NORGE

15,3 %

A641

TORRIS PRODUCTS LTD. AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORGE

15,3 %

A641

TRI AS, POSTBOKS 100, N-9531 KVALFJORD, NORGE

16,0 %

A663

TYSNES FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORGE

16,0 %

A663

VEGA SJØFARM AS, N-8980 VEGA, NORGE

15,3 %

A641

VESTVIK MARINEFARM AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORGE

16,0 %

A663

VIKNA SJØFARM AS, V/TERJE BONDØ, SØRTUNET 2, N-7900 RØRVIK, NORGE

16,0 %

A663

WENBERG FISKEOPPDRET, LEIVSER N-8200 FAUSKE, NORGE

16,0 %

A663

WILSGÅRD FISKEOPPDRETT AS, N-9381 TORSKEN, NORGE

16,0 %

A663

ALLA ÖVRIGA FÖRETAG

24,5 %

A999

4.   För att den produkt som anges i punkt 1 skall få övergå till fri omsättning i gemenskapen skall en säkerhet ställas som motsvarar den preliminära tullens belopp.

5.   Om inget annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter inom 30 dagar efter den här förordningens ikraftträdande begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för antagandet av denna förordning, lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen.

I enlighet med artikel 21.4 i förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter inom en månad efter dagen för den här förordningens ikraftträdande yttra sig om dess tillämpning.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den 27 april 2005.

Artikel 1 i denna förordning skall vara tillämplig i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 22 april 2005

På kommissionens vägnar

Peter MANDELSON

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 461/2004 (EUT L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EGT L 349, 31.12.1994, s. 53.

2

(3)  EGT L 67, 10.3.1994, s. 89.

3

(4)  EUT L 33, 5.2.2005, s. 8.

4

(5)  Se sidan 4 i detta nummer av EUT.

5

(6)  EUT C 261, 23.10.2004, s. 8.

6

(7)  WFE definieras vanligen som vikten på fisk som inte utfodrats och som tappats på blod efter slakt.

7

(8)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, Direktorat B, B-1049 Bryssel, Belgien.

8

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

| 23.4.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 104/33 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 104/33

---

RÅDETS BESLUT

av den 14 april 2005

om avslutande av det samrådsförfarande med Republiken Guinea som inletts i enlighet med artikel 96 i Cotonouavtalet

(2005/321/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av det partnerskapsavtal AVS–EG som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 (1), särskilt artikel 96 i detta,

med beaktande av det interna avtalet om åtgärder och förfaranden för genomförande av partnerskapsavtalet AVS–EG (2), särskilt artikel 3 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | De grundsatser som fastställs i artikel 9 i Cotonouavtalet har överträtts. |
| --- | --- |

(1)

De grundsatser som fastställs i artikel 9 i Cotonouavtalet har överträtts.

| (2) | I enlighet med artikel 96 i Cotonouavtalet inleddes den 20 juli 2004 samråd med AVS-länderna och Guinea. De guineanska myndigheterna gjorde i samband därmed särskilda åtaganden i syfte att avhjälpa de problem som påpekats av Europeiska unionen och åtog sig dessutom att genomföra dessa inom ramen för en fördjupad dialog på tre månader. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 96 i Cotonouavtalet inleddes den 20 juli 2004 samråd med AVS-länderna och Guinea. De guineanska myndigheterna gjorde i samband därmed särskilda åtaganden i syfte att avhjälpa de problem som påpekats av Europeiska unionen och åtog sig dessutom att genomföra dessa inom ramen för en fördjupad dialog på tre månader.

| (3) | Efter utgången av denna tidsperiod visade sig vissa av åtagandena ha lett till konkreta initiativ och att vissa andra ha fullgjorts. Flera viktiga åtgärder avseende Cotonouavtalets grundsatser har emellertid ännu inte genomförts. |
| --- | --- |

(3)

Efter utgången av denna tidsperiod visade sig vissa av åtagandena ha lett till konkreta initiativ och att vissa andra ha fullgjorts. Flera viktiga åtgärder avseende Cotonouavtalets grundsatser har emellertid ännu inte genomförts.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Härmed avslutas det samråd som inletts med Guinea enligt artikel 96 i Cotonouavtalet.

Artikel 2

De åtgärder som anges i den bifogade skrivelsen antas härmed som lämpliga åtgärder i enlighet med artikel 96.2 c i Cotonouavtalet.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas. Det skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Detta beslut skall upphöra att gälla den 14 april 2008. Det skall ses över minst var sjätte månad.

Utfärdat i Luxemburg den 14 april 2005.

På rådets vägnar

L. FRIEDEN

Ordförande

---

(1)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3.

1

(2)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 376.

2

---

BILAGA

Herr Minister,

Europeiska unionen fäster stor vikt vid bestämmelserna i artikel 9 i Cotonouavtalet. Respekten för de mänskliga rättigheterna, för de demokratiska principerna och för rättsstatsprincipen utgör basen för AVS–EG-partnerskapet och grundsatserna i Cotonouavtalet och följaktligen grundvalen för våra förbindelser.

Europeiska unionen oroade sig därför, särskilt i samband med författningsfolkomröstningen 2001 och parlamentsvalen 2002 och presidentvalet 2003, över den försämrade respekten för de demokratiska principerna och rättsstatsprincipen. Den oroade sig även över bristen på respekt för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna och över avsaknaden av gott styre i administrativt, politiskt, ekonomiskt och finansiellt hänseende.

Europeiska unionen ansåg att det politiska läget i Guinea utgjorde en kränkning av grundsatserna i artikel 9 i Cotonouavtalet. Den beslutade den 31 mars 2004, med beaktande av artikel 9 och av det låsta politiska läget i Guinea, att inleda samråd enligt artikel 96 i avtalet i syfte att närmare undersöka situationen och, om möjligt, finna lösningar.

Samrådet inleddes i Bryssel den 20 juli 2004. Vid detta tillfälle togs ett flertal grundläggande frågor upp och ni fick möjlighet att lägga fram era synpunkter och Er analys av situationen i Ert land. Ni lade bl.a. fram ett memorandum med en handlingsplan för befästande av demokratin, av respekten för de mänskliga rättigheterna och rättstatsprincipen samt av ett gott styre.

Företrädare för Europeiska unionens ordförandeskap och för Europeiska kommissionen begav sig därefter till Conakry på ett uppföljningsbesök, för att i samarbete med Europeiska unionens medlemsstaters företrädare där upprätta en utvärdering av genomförandet av Guineas åtaganden.

Europeiska unionen konstaterar att de guineanska myndigheterna visade sig mycket benägna å ena sidan att fortsätta och fördjupa diskussionerna och å andra sidan att underlätta Europeiska unionens uppföljningsbesök. Den konstaterar också att vissa åtaganden har omsatts i uppmuntrande initiativ från Guineas sida. Därvid kan särskilt följande noteras:

| | Er regering har visat vilja att på nytt sätta igång den politiska dialogen med de politiska aktörerna i syfte att se över valordningen. En officiell ceremoni för återigångsättandet av dialogen hölls den augusti 2004 och ett organ för samordning parterna emellan har inrättats i syfte att underlätta dialogen. |
| --- | --- |

Er regering har visat vilja att på nytt sätta igång den politiska dialogen med de politiska aktörerna i syfte att se över valordningen. En officiell ceremoni för återigångsättandet av dialogen hölls den augusti 2004 och ett organ för samordning parterna emellan har inrättats i syfte att underlätta dialogen.

| | Er regering har bekräftat sitt beslut att anordna lokala val i juni 2005 och sin avsikt att förstärka decentraliseringsprocessen. Ett flertal utkast till lagtexter håller på att utarbetas. |
| --- | --- |

Er regering har bekräftat sitt beslut att anordna lokala val i juni 2005 och sin avsikt att förstärka decentraliseringsprocessen. Ett flertal utkast till lagtexter håller på att utarbetas.

| | Er regering har bekräftat sitt beslut att anordna parlamentsval inom den i författningen fastlagda tidsfristen, dvs. i juni 2007. Den är dock beredd att undersöka möjligheterna att tidigarelägga dessa val. |
| --- | --- |

Er regering har bekräftat sitt beslut att anordna parlamentsval inom den i författningen fastlagda tidsfristen, dvs. i juni 2007. Den är dock beredd att undersöka möjligheterna att tidigarelägga dessa val.

| | Er regering har för övrigt tillkännagivit en tidsplan för liberalisering av reglerna för etermedierna, vilken kommer att träda i kraft i juni 2005. |
| --- | --- |

Er regering har för övrigt tillkännagivit en tidsplan för liberalisering av reglerna för etermedierna, vilken kommer att träda i kraft i juni 2005.

| | Er regering har slutligen bekräftat sektorsreformerna på området makroekonomisk förvaltning och tidsplanen för genomförandet av dessa. |
| --- | --- |

Er regering har slutligen bekräftat sektorsreformerna på området makroekonomisk förvaltning och tidsplanen för genomförandet av dessa.

Det råder inga tvivel om att dessa initiativ kommer att bidra till att respekten för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna i ert land förstärks. Genomförandet av de flesta åtagandena kommer dock att ske under en tämligen lång tidsperiod och det kommer att bli nödvändigt att följa upp huruvida vissa åtaganden därefter fortsätter att iakttas, i synnerhet när det gäller utvecklingen av demokratin. I detta sammanhang förväntar sig Europeiska unionen särskilt att de konkreta åtgärder som togs upp i er etapprapport om genomförandet av memorandumet av den 30 september 2004, och vars viktigaste punkter återges nedan, skall genomföras:

| 1. | Fullföljande av en nationell dialog i syfte att se över valordningen och de operativa förhållandena, med iakttagande av bestämmelserna i förklaringen om principerna för demokratiska val i Afrika, som antogs av Afrikanska unionen i Durban 2002 (1), för att garantera öppna och demokratiska valprocesser. |
| --- | --- |

1.

Fullföljande av en nationell dialog i syfte att se över valordningen och de operativa förhållandena, med iakttagande av bestämmelserna i förklaringen om principerna för demokratiska val i Afrika, som antogs av Afrikanska unionen i Durban 2002 (1), för att garantera öppna och demokratiska valprocesser.

| 2. | Fullföljande och befästande av åtagandet att följa de lagar som rör respekten för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna, särskilt så att de politiska partierna kan utöva sina rättigheter att anordna möten, demonstrera samt föra fram sitt budskap i statligt kontrollerad radio och TV. |
| --- | --- |

2.

Fullföljande och befästande av åtagandet att följa de lagar som rör respekten för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna, särskilt så att de politiska partierna kan utöva sina rättigheter att anordna möten, demonstrera samt föra fram sitt budskap i statligt kontrollerad radio och TV.

| 3. | Liberalisering av elektroniska medier enligt den tidsplan som lades fram i samband med Europeiska unionens uppföljningsbesök i oktober 2004, så att privata elektroniska medier kan inrättas före de lokala valen. |
| --- | --- |

3.

Liberalisering av elektroniska medier enligt den tidsplan som lades fram i samband med Europeiska unionens uppföljningsbesök i oktober 2004, så att privata elektroniska medier kan inrättas före de lokala valen.

| 4. | Organisation, enligt den ändrade valordningen, av valförrättningarna för de lokala valen och parlamentsvalen. |
| --- | --- |

4.

Organisation, enligt den ändrade valordningen, av valförrättningarna för de lokala valen och parlamentsvalen.

| 5. | Fullföljande av decentraliseringsprocessen. |
| --- | --- |

5.

Fullföljande av decentraliseringsprocessen.

| 6. | Fullföljande av åtgärderna för förstärkning av den makroekonomiska förvaltningen och av sektorsreformerna. |
| --- | --- |

6.

Fullföljande av åtgärderna för förstärkning av den makroekonomiska förvaltningen och av sektorsreformerna.

Europeiska unionen har med beaktande av samrådet, av de åtaganden som genomförts hittills och av de åtgärder som återstår att genomföra beslutat att anta följande lämpliga åtgärder i enlighet med artikel 96.2 c i Cotonouavtalet:

| 1. | Samarbetet skall fortsätta vad beträffar återstående medel från sjätte, sjunde och åttonde Europeiska utvecklingsfonden för att genomföra de åtaganden som gjorts av Guinea inom ramen för detta samråd, särskilt i fråga om decentraliseringsprocessen, liberaliseringen av medierna och gott ekonomiskt styre. |
| --- | --- |

1.

Samarbetet skall fortsätta vad beträffar återstående medel från sjätte, sjunde och åttonde Europeiska utvecklingsfonden för att genomföra de åtaganden som gjorts av Guinea inom ramen för detta samråd, särskilt i fråga om decentraliseringsprocessen, liberaliseringen av medierna och gott ekonomiskt styre.

| 2. | Samarbetet skall fortsätta även vad beträffar anslag B i nionde Europeiska utvecklingsfonden för att program som är direkt inriktade på att förbättra levnadsvillkoren för de mest missgynnade befolkningsgrupperna eller för befolkningsgrupper som är offer för den subregionala politiska krisen skall kunna genomföras. |
| --- | --- |

2.

Samarbetet skall fortsätta även vad beträffar anslag B i nionde Europeiska utvecklingsfonden för att program som är direkt inriktade på att förbättra levnadsvillkoren för de mest missgynnade befolkningsgrupperna eller för befolkningsgrupper som är offer för den subregionala politiska krisen skall kunna genomföras.

| 3. | Program som är inriktade på förstärkning av det civila samhället (även oorganiserade delar av detta), respekt för och förstärkning av demokratin, de mänskliga rättigheterna och gott styre samt utveckling och befästande av fria medier får också understödjas. |
| --- | --- |

3.

Program som är inriktade på förstärkning av det civila samhället (även oorganiserade delar av detta), respekt för och förstärkning av demokratin, de mänskliga rättigheterna och gott styre samt utveckling och befästande av fria medier får också understödjas.

| 4. | Bidrag till regionala projekt skall prövas från fall till fall. |
| --- | --- |

4.

Bidrag till regionala projekt skall prövas från fall till fall.

| 5. | Åtgärder av humanitär karaktär, handelssamarbetet och förmånerna på handelsrelaterade områden skall fortsätta. |
| --- | --- |

5.

Åtgärder av humanitär karaktär, handelssamarbetet och förmånerna på handelsrelaterade områden skall fortsätta.

| 6. | Så snart det har upprättats en valordning som utgör en garanti för öppna och demokratiska valprocesser, grundade på förklaringen om principerna för demokratiska val i Afrika, får det beviljas stöd till förberedelserna av valen, antingen från återstående medel från sjätte, sjunde och åttonde Europeiska utvecklingsfonden eller från anslag B i nionde Europeiska utvecklingsfonden. |
| --- | --- |

6.

Så snart det har upprättats en valordning som utgör en garanti för öppna och demokratiska valprocesser, grundade på förklaringen om principerna för demokratiska val i Afrika, får det beviljas stöd till förberedelserna av valen, antingen från återstående medel från sjätte, sjunde och åttonde Europeiska utvecklingsfonden eller från anslag B i nionde Europeiska utvecklingsfonden.

| 7. | Anslag A i nionde Europeiska utvecklingsfonden har minskat med ett belopp på 65 miljoner EUR enligt Europeiska kommissionens beslut inom ramen för halvtidsöversynen. Samarbetsstrategin och det nationella vägledande programmet skall slutföras samt beakta landets situation och de nya finansiella perspektiven. Dessa dokument skall undertecknas och genomföras så snart det har konstaterats att tillräckliga framsteg gjorts vid genomförandet av Guineas åtaganden, särskilt när det gäller förberedelserna för och genomförandet av fria och öppna lokala val och parlamentsval. Europeiska unionen kommer särskilt att utgå från följande kriterier:






  a) | Att fria och öppna lokala val har ägt rum och att de personer som i vederbörlig ordning valts till lokala organ har tillträtt sina ämbeten. |
| --- | --- | --- |

7.

Anslag A i nionde Europeiska utvecklingsfonden har minskat med ett belopp på 65 miljoner EUR enligt Europeiska kommissionens beslut inom ramen för halvtidsöversynen. Samarbetsstrategin och det nationella vägledande programmet skall slutföras samt beakta landets situation och de nya finansiella perspektiven. Dessa dokument skall undertecknas och genomföras så snart det har konstaterats att tillräckliga framsteg gjorts vid genomförandet av Guineas åtaganden, särskilt när det gäller förberedelserna för och genomförandet av fria och öppna lokala val och parlamentsval. Europeiska unionen kommer särskilt att utgå från följande kriterier:

a)

Att fria och öppna lokala val har ägt rum och att de personer som i vederbörlig ordning valts till lokala organ har tillträtt sina ämbeten.

| b) | Att det inom ramen för den politiska dialogen med oppositionen har fastställts en valordning och operativa förhållanden för parlamentsvalen (inklusive datum för valen), på grundval av förklaringen om principerna för demokratiska val i Afrika. |
| --- | --- |

b)

Att det inom ramen för den politiska dialogen med oppositionen har fastställts en valordning och operativa förhållanden för parlamentsvalen (inklusive datum för valen), på grundval av förklaringen om principerna för demokratiska val i Afrika.

Europeiska unionens ordförandeskap och Europeiska kommissionen kommer tillsammans att företa regelbundna översyner, den första inom sex månader.

Europeiska unionen kommer att fortsätta att följa utvecklingen i Guinea noga och under en uppföljningsperiod på 36 månader. En förstärkt politisk dialog inom ramen för artikel 8 i Coutonouavtalet kommer att upprätthållas med Er regering, i syfte att befästa demokratin och rättsstaten, särskilt genom att det hålls parlamentsval, och att befästa insatserna när det gäller de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna.

Europeiska unionen förbehåller sig rätten att ändra de relevanta åtgärderna om de guineanska myndigheternas åtaganden genomförs snabbare eller om de avstannar.

Högaktningsfullt

På rådets vägnar

På kommissionens vägnar

---

(1)  Förklaring av Afrikanska enhetsorganisationen/Afrikanska unionen om principerna för demokratiska val i Afrika, AHG/Decl. 1 (XXXVIII).

1

---

Kommissionen

| 23.4.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 104/37 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 104/37

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 26 februari 2005

på begäran framlagd av Förenade kungariket i enlighet med artikel 9 i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken

[delgivet med nr K(2005) 411]

(Endast de engelska, franska och nederländska texterna är giltiga)

(2005/322/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1), särskilt artikel 9 i denna, och,

av följande skäl:

| (1) | Den 27 januari 2005 rådgjorde Förenade kungariket i enlighet med artikel 9 i förordning (EG) nr 2371/2002 med kommissionen om att utvidga det nationella förbudet mot partrålning efter havsabborre inom en gräns på tolv sjömil från Englands sydvästra kust till att också gälla fartyg från andra medlemsstater som har tillträde till fisket i detta område, som en tillfällig åtgärd i syfte att minska valbifångsterna till dess att en mer effektiv samordning på gemenskapsnivå blir möjlig. När Förenade kungarikets myndigheter lade fram denna anmodan uttryckte de sin oro över de höga bifångstnivåerna av vanlig delfin vid partrålning efter havsabborre och över kommissionens beslut att avslå Förenade kungarikets begäran om att som en nödåtgärd stoppa detta fiske i västra delen av Engelska kanalen (ICES-område VIIe) (2). |
| --- | --- |

(1)

Den 27 januari 2005 rådgjorde Förenade kungariket i enlighet med artikel 9 i förordning (EG) nr 2371/2002 med kommissionen om att utvidga det nationella förbudet mot partrålning efter havsabborre inom en gräns på tolv sjömil från Englands sydvästra kust till att också gälla fartyg från andra medlemsstater som har tillträde till fisket i detta område, som en tillfällig åtgärd i syfte att minska valbifångsterna till dess att en mer effektiv samordning på gemenskapsnivå blir möjlig. När Förenade kungarikets myndigheter lade fram denna anmodan uttryckte de sin oro över de höga bifångstnivåerna av vanlig delfin vid partrålning efter havsabborre och över kommissionens beslut att avslå Förenade kungarikets begäran om att som en nödåtgärd stoppa detta fiske i västra delen av Engelska kanalen (ICES-område VIIe) (2).

| (2) | Enligt artikel 17.2 i förordning (EG) nr 2371/2002 har franska och belgiska fartyg tillstånd att fiska efter demersala arter inom området mellan sex och tolv sjömil från kusten, och skulle därför beröras av de åtgärder som föreslås av Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 17.2 i förordning (EG) nr 2371/2002 har franska och belgiska fartyg tillstånd att fiska efter demersala arter inom området mellan sex och tolv sjömil från kusten, och skulle därför beröras av de åtgärder som föreslås av Förenade kungariket.

| (3) | Förenade kungariket har meddelat sin begäran till de berörda medlemsstaterna, i enlighet med artikel 9 i förordning (EG) nr 2371/2002. Kommissionen har inom de fem arbetsdagar som föreskrivs i artikel 9 i förordning (EG) nr 2371/2002 mottagit skriftliga kommentarer från Frankrike, som uppmanar kommissionen att inte godta Förenade kungarikets begäran. |
| --- | --- |

(3)

Förenade kungariket har meddelat sin begäran till de berörda medlemsstaterna, i enlighet med artikel 9 i förordning (EG) nr 2371/2002. Kommissionen har inom de fem arbetsdagar som föreskrivs i artikel 9 i förordning (EG) nr 2371/2002 mottagit skriftliga kommentarer från Frankrike, som uppmanar kommissionen att inte godta Förenade kungarikets begäran.

| (4) | Valar är skyddade enligt rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (3), och kommissionen är oroad över de valbifångster som observeras inom vissa fisken och är fast besluten att så långt det är möjligt minska det antal djur av denna art som drunknar insnärjda i fiskeredskap. Gemenskapen vidtog nyligen åtgärder genom rådets förordning (EG) nr 812/2004 av den 26 april 2004 om åtgärder när det gäller oavsiktlig fångst vid fiske och om ändring av förordning (EG) nr 88/98 (4). |
| --- | --- |

(4)

Valar är skyddade enligt rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (3), och kommissionen är oroad över de valbifångster som observeras inom vissa fisken och är fast besluten att så långt det är möjligt minska det antal djur av denna art som drunknar insnärjda i fiskeredskap. Gemenskapen vidtog nyligen åtgärder genom rådets förordning (EG) nr 812/2004 av den 26 april 2004 om åtgärder när det gäller oavsiktlig fångst vid fiske och om ändring av förordning (EG) nr 88/98 (4).

| (5) | I ovannämnda förordning föreskrivs att det från den 1 januari 2005 skall finnas observatörer ombord på fartyg som bedriver partrålfiske. Valbifångsterna inom det pelagiska partrålfisket är en komplicerad fråga som särskilt togs upp som en del av Internationella havsforskningsrådets (ICES) omfattande vetenskapliga översikt och rekommendationer när det gäller valbifångster inom fisket (5). ICES angav att ”andra fisken än partrålning efter havsabbore också leder till delfinfångster” och att ”det krävs en omfattande övervakning av det stora antalet trålfisken i detta område innan vi kan ge exakta uppgifter om vad som krävs för att minska dessa bifångster”. ICES ansåg särskilt att ”ett förbud mot pelagiskt partrålfiske efter havsabborre” skulle vara ”en godtycklig åtgärd som sannolikt inte skulle leda till det önskade målet”. Ett förbud mot att använda partrål i riktat fiske efter havsabborre i Förenade kungarikets kustnära vatten i Engelska kanalens västra del kommer sannolikt att leda till en omfördelning av fiskeansträngningen till angränsande vatten, utan att bifångsterna av vanliga delfiner därför minskas. |
| --- | --- |

(5)

I ovannämnda förordning föreskrivs att det från den 1 januari 2005 skall finnas observatörer ombord på fartyg som bedriver partrålfiske. Valbifångsterna inom det pelagiska partrålfisket är en komplicerad fråga som särskilt togs upp som en del av Internationella havsforskningsrådets (ICES) omfattande vetenskapliga översikt och rekommendationer när det gäller valbifångster inom fisket (5). ICES angav att ”andra fisken än partrålning efter havsabbore också leder till delfinfångster” och att ”det krävs en omfattande övervakning av det stora antalet trålfisken i detta område innan vi kan ge exakta uppgifter om vad som krävs för att minska dessa bifångster”. ICES ansåg särskilt att ”ett förbud mot pelagiskt partrålfiske efter havsabborre” skulle vara ”en godtycklig åtgärd som sannolikt inte skulle leda till det önskade målet”. Ett förbud mot att använda partrål i riktat fiske efter havsabborre i Förenade kungarikets kustnära vatten i Engelska kanalens västra del kommer sannolikt att leda till en omfördelning av fiskeansträngningen till angränsande vatten, utan att bifångsterna av vanliga delfiner därför minskas.

| (6) | Även om en medlemsstat enligt artikel 9 i förordning (EG) nr 2371/2002 kan vidta åtgärder för att minska fiskets inflytande på de marina ekosystemen, är det inte sannolikt att den föreslagna åtgärden kommer att bidra till det målet. |
| --- | --- |

(6)

Även om en medlemsstat enligt artikel 9 i förordning (EG) nr 2371/2002 kan vidta åtgärder för att minska fiskets inflytande på de marina ekosystemen, är det inte sannolikt att den föreslagna åtgärden kommer att bidra till det målet.

| (7) | Detta resonemang var ett av skälen till kommissionens beslut i augusti 2004 att avslå Förenade kungarikets begäran om att som en nödåtgärd förbjuda pelagiskt trålfiske efter havsabborre i västra delen av Engelska kanalen. Det har inte sedan dess kommit några nya vetenskapliga uppgifter som kan motivera en ändring av denna analys. |
| --- | --- |

(7)

Detta resonemang var ett av skälen till kommissionens beslut i augusti 2004 att avslå Förenade kungarikets begäran om att som en nödåtgärd förbjuda pelagiskt trålfiske efter havsabborre i västra delen av Engelska kanalen. Det har inte sedan dess kommit några nya vetenskapliga uppgifter som kan motivera en ändring av denna analys.

| (8) | Kommissionen anser att frågan om valbifångster i pelagiska trålar bör tas upp på ett effektivt och samordnat sätt, baserat på välgrundade vetenskapliga uppgifter om problemets omfattning och art. Därför ger kommissionen ekonomiskt stöd till vetenskapliga undersökningar och forskning i syfte att utveckla åtgärder som minskar risken för valbifångster inom det pelagiska trålfisket eller för att uppdatera de vetenskapliga bedömningarna av rikedomen på småvalar i Europas atlantiska vatten. Dessa undersökningar och forskningsprojekt, i kombination med de uppgifter om valbifångsterna inom ett stort antal fisken som samlas in genom gemenskapens observationsprogram, har utformats för att inom ett rimligt tidsperspektiv kunna fungera som teknisk grundval för riktade och effektiva förvaltningsåtgärder som syftar till att begränsa fiskets negativa effekter för valar. Så snart dessa uppgifter finns tillgängliga kommer kommissionen att, när så är lämpligt, föreslå nödvändiga åtgärder i nära samarbete med alla berörda parter. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen anser att frågan om valbifångster i pelagiska trålar bör tas upp på ett effektivt och samordnat sätt, baserat på välgrundade vetenskapliga uppgifter om problemets omfattning och art. Därför ger kommissionen ekonomiskt stöd till vetenskapliga undersökningar och forskning i syfte att utveckla åtgärder som minskar risken för valbifångster inom det pelagiska trålfisket eller för att uppdatera de vetenskapliga bedömningarna av rikedomen på småvalar i Europas atlantiska vatten. Dessa undersökningar och forskningsprojekt, i kombination med de uppgifter om valbifångsterna inom ett stort antal fisken som samlas in genom gemenskapens observationsprogram, har utformats för att inom ett rimligt tidsperspektiv kunna fungera som teknisk grundval för riktade och effektiva förvaltningsåtgärder som syftar till att begränsa fiskets negativa effekter för valar. Så snart dessa uppgifter finns tillgängliga kommer kommissionen att, när så är lämpligt, föreslå nödvändiga åtgärder i nära samarbete med alla berörda parter.

| (9) | Följaktligen kan Förenade kungarikets begäran inte godtas. |
| --- | --- |

(9)

Följaktligen kan Förenade kungarikets begäran inte godtas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förenade kungarikets begäran i enlighet med artikel 9 i förordning (EG) nr 2371/2002 om att utvidga förbudet mot partrålning efter havsabborre inom gränsen på tolv sjömil från Englands sydvästra kust till att omfatta fartyg från andra medlemsstater avslås.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Konungariket Belgien, Republiken Frankrike och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland.

Utfärdat i Bryssel den 26 februari 2005.

På kommissionens vägnar

Joe BORG

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  Kommissionens beslut av den 24 augusti 2004 rörande den begäran som Förenade kungariket lagt fram i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 2371/2002 – K(2004)3229.

2

(3)  EGT L 206, 22.7.1992, s. 7. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

3

(4)  EUT L 150, 30.4.2004, s. 12.

4

(5)  Rapporter från ICES rådgivande kommitté för ekosystem (2002 och 2003), tillgängliga på http://www.ices.dk

5

---

| 23.4.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 104/39 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 104/39

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 21 april 2005

om de säkerhetskrav som skall uppfyllas av Europastandarder för flytande fritidsprodukter som är avsedda att användas på eller i vattnet i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG

[delgivet med nr K(2005) 1209]

(Text av betydelse för EES)

(2005/323/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG av den 3 december 2001 om allmän produktsäkerhet (1), särskilt artikel 4.1 a i detta, och

av följande skäl:

| (1) | I direktiv 2001/95/EG fastställs tillverkarnas skyldighet att endast släppa ut säkra produkter på marknaden. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv 2001/95/EG fastställs tillverkarnas skyldighet att endast släppa ut säkra produkter på marknaden.

| (2) | Enligt det direktivet skall en produkt, när det gäller de risker och riskkategorier som omfattas av relevanta nationella standarder, antas vara säker om den uppfyller sådana icke-bindande nationella standarder som överför Europastandarder. |
| --- | --- |

(2)

Enligt det direktivet skall en produkt, när det gäller de risker och riskkategorier som omfattas av relevanta nationella standarder, antas vara säker om den uppfyller sådana icke-bindande nationella standarder som överför Europastandarder.

| (3) | Enligt direktiv 2001/95/EG bör Europastandarder fastställas av europeiska standardiseringsorgan. Dessa standarder skall garantera att produkterna uppfyller direktivets allmänna säkerhetskrav. |
| --- | --- |

(3)

Enligt direktiv 2001/95/EG bör Europastandarder fastställas av europeiska standardiseringsorgan. Dessa standarder skall garantera att produkterna uppfyller direktivets allmänna säkerhetskrav.

| (4) | Medlemsstaterna och kommissionen har, i nära samarbete med de europeiska standardiseringsorganen och efter samråd med berörda aktörer, kommit fram till att flytande fritidsprodukter som är avsedda att användas på eller i vatten är en produktgrupp för vilken Europastandarder bör fastställas genom ett uppdrag som skall ges av kommissionen i enlighet med direktiv 2001/95/EG. De flytande fritidsprodukter som berörs omfattar inte de flytande produkter som omfattas av rådets direktiv 88/378/EEG om leksakers säkerhet (2) rådets direktiv 89/686/EEG om personlig skyddsutrustning (3) eller Europaparlamentets och rådets direktiv 94/25/EG om fritidsbåtar (4). |
| --- | --- |

(4)

Medlemsstaterna och kommissionen har, i nära samarbete med de europeiska standardiseringsorganen och efter samråd med berörda aktörer, kommit fram till att flytande fritidsprodukter som är avsedda att användas på eller i vatten är en produktgrupp för vilken Europastandarder bör fastställas genom ett uppdrag som skall ges av kommissionen i enlighet med direktiv 2001/95/EG. De flytande fritidsprodukter som berörs omfattar inte de flytande produkter som omfattas av rådets direktiv 88/378/EEG om leksakers säkerhet (2) rådets direktiv 89/686/EEG om personlig skyddsutrustning (3) eller Europaparlamentets och rådets direktiv 94/25/EG om fritidsbåtar (4).

| (5) | Säkerhetskrav för de berörda produkterna bör fastställas mot bakgrund av samråden och diskussionerna med medlemsstaternas myndigheter. |
| --- | --- |

(5)

Säkerhetskrav för de berörda produkterna bör fastställas mot bakgrund av samråden och diskussionerna med medlemsstaternas myndigheter.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt direktiv 2001/95/EG. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt direktiv 2001/95/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Produkter och produktdefinition

Detta beslut skall tillämpas på de flytande fritidsprodukter avsedda att användas på eller i vatten som beskrivs i del I i bilagan och som inte omfattas av annan produktspecifik EU-lagstiftning. Särskilt är de flytande fritidsprodukter som omfattas av direktiv 88/378/EEG, direktiv 89/686/EEG och direktiv 94/25/EG undantagna från detta beslut.

Artikel 2

Säkerhetskrav

Säkerhetskraven på de produkter som avses i artikel 1 fastställs i del II i bilagan.

Artikel 3

Adressater

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 21 april 2005.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 11, 15.1.2002, s. 4.

1

(2)  EGT L 187, 16.7.1988, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 93/68/EEG (EGT L 220, 30.8.1993, s. 1).

2

(3)  EGT L 399, 30.12.1989, s. 18. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

3

(4)  EGT L 164, 30.6.1994, s. 15. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003.

4

---

BILAGA

Säkerhetskrav för flytande fritidsprodukter som är avsedda att användas på eller i vatten

DEL I

Produktdefinition

De flytande produkter som omfattas av detta beslut är fritidsprodukter avsedda att användas på eller i vatten, och som flyter genom uppblåsning eller tack vare material med flytförmåga. Det rör sig om produkter som inte omfattas av någon annan produktspecifik EU-lagstiftning, som används på eller i vatten för fritidsaktiviteter som vattenlek, vattensport, rodd, segling, dykning och siminlärning och som har utvecklats utifrån typiska och traditionella produkter på detta område. En del av produkterna har funnits på marknaden i Europeiska unionen i åratal, medan andra är nya. Nya produkter lanseras ständigt.

En del av dessa produkter är ändrade traditionella produkter, eller vidareutvecklade produkter som kan härledas från dem. Allt oftare anpassas lekplatsutrustning på land för att kunna användas i vatten.

Dessa nya produkter syftar till större nöje och mer underhållning, men också till högre hastighet eller mer fart och spänning med nya äventyrsaktiviteter som ”tubing” och forsränning.

Flytande fritidsprodukter som omfattas av direktiv 88/378/EEG om leksakers säkerhet, direktiv 89/686/EEG om personlig skyddsutrustning och direktiv 94/25/EG om fritidsbåtar berörs inte av detta beslut.

Flytande produkter som omfattas av detta beslut skall klassificeras efter avsedd användning, framdrivningssätt och utformning, enligt följande:

Klass A: Flytande produkter som är avsedda för statisk användning på eller i vatten. Användaren befinner sig på den flytande strukturen. Avsedda för såväl enskilt som kollektivt bruk, i allmänhet passivt. Normalt sett utan mekaniskt framdrivningssätt. Produkterna kan utformas på ett sätt som ger flytstabilitet, eller på så sätt att de måste balanseras av användaren.

Produkter som utformats i skyddssyfte, som omfattas av direktiv 89/686/EEG, berörs inte. På samma sätt berörs inte produkter som utformats för eller som tydligt avses för enskild användning vid barnlek på grunt vatten och som omfattas av direktiv 88/378/EEG.

Klass B: Flytande produkter som är avsedda för statisk användning. Användaren befinner sig inuti en flytande struktur som sitter runt användarens kropp (relativt nära kroppen). Produkten kan antingen vara utrustad med ett system för att hålla fast kroppen, eller så förväntas användaren hålla sig fast med armar och händer. Systemet för att hålla fast kroppen kan vara en integrerad sits, remmar eller annan fasthållningsanordning, oberoende av kroppsställning (sittande, stående, liggande, knästående osv.). Användarens kropp befinner sig i högre eller mindre grad under vattenytan. Normalt sett är överkroppen (från bröstet och uppåt) över vattenytan. Produkterna är avsedda för såväl enskilt som kollektivt bruk. Normalt sett utan mekaniskt framdrivningssätt.

Produkter som utformats i skyddssyfte, och som omfattas av direktiv 89/686/EEG, ingår inte i denna kategori. På samma sätt ingår inte produkter som utformats för eller som tydligt avses för enskild användning vid barnlek på grunt vatten, och som omfattas av direktiv 88/378/EEG.

Klass C: Flytande produkter som är avsedda för dynamisk använding, dvs. användning i hög fart. Användaren befinner sig på eller inuti den flytande strukturen. Det kan finnas en förarhytt, en sits eller någon annan anordning som utformats för att användaren skall kunna hålla sig fast. Produkten bogseras med hjälp av yttre framdrivningsmedel. Användaren måste sköta flytstabilitet och säkerhet bakom bogseringsutrustningen.

Klass D: Flytande produkter för aktiv använding, dvs. klättring, hoppning och liknande aktiviteter. Det finns ingen bestämd plats för användaren. Produkterna är avsedda för såväl enskilt som kollektivt bruk. Normalt sett utan mekaniskt framdrivningssätt. Produkter som utformats i skyddssyfte, och som omfattas av direktiv 89/686/EEG, ingår inte i denna kategori. På samma sätt ingår inte produkter som utformats för eller som tydligt avses för enskild användning vid barnlek på grunt vatten, och som omfattas av direktiv 88/378/EEG.

Klass E: Uppblåsbara båtar med en flytförmåga på mindre än 1 800 N och en skrovlängd på mellan 1,2 och 2,5 m, mätt enligt tillämpliga harmoniserade standarder, avsedda för sport- och fritidsändamål i enlighet med direktiv 94/25/EG. Enskilt och kollektivt bruk. Användaren befinner sig inuti den flytande strukturen (bred förarhytt).

DEL II

A.   Risker

De främsta riskerna i samband med dessa produkter är drunkning och drunkningstillbud.

Andra risker som kan kopplas till dessa specifika produkter och som också kan leda till mer eller mindre allvarliga skador är de som beror på produkternas utformning, såsom riskerna att driva bort, tappa greppet, falla från hög höjd, fastna eller trassla in sig ovan eller under vattenytan, plötslig förlust av flytförmåga, kapsejsning och köldchock, såväl som risker i samband med användningen, såsom kollision och stöt och risker p.g.a. vindar, strömmar och tidvatten.

B.   Allmänna säkerhetskrav

Produkterna måste uppfylla det allmänna säkerhetskrav som avses i direktiv 2001/95/EG och vara ”säkra” i enlighet med artikel 2 b i samma direktiv.

C.   Särskilda säkerhetskrav

I enlighet med det allmänna säkerhetskrav som avses i direktiv 2001/95/EG måste åtminstone följande synpunkter beaktas:

C.1   Krav på produkternas utformning

Säker utformning måste prioriteras framför säkerhetsinstruktioner. Material och utförande skall motsvara den senaste tekniken, med beaktande av produkternas förväntade användning och eventuella konsekvenser för användarens hälsa och för miljön.

Åtminstone följande aspekter måste beaktas:

| a) | Flytstabilitet i förhållande till avsedd och förutsebar användning. |
| --- | --- |

a)

Flytstabilitet i förhållande till avsedd och förutsebar användning.

| b) | Minimal flytförmåga, och för uppblåsbara produkter kvarstående flytförmåga efter fel på en luftkammare. Bibehållen funktion i förekommande fall och särskilt om produkten är avsedd för eller troligtvis kommer att nyttjas för kollektivt bruk. |
| --- | --- |

b)

Minimal flytförmåga, och för uppblåsbara produkter kvarstående flytförmåga efter fel på en luftkammare. Bibehållen funktion i förekommande fall och särskilt om produkten är avsedd för eller troligtvis kommer att nyttjas för kollektivt bruk.

| c) | Möjligheter att hålla sig fast vid användning, lätt att greppa. |
| --- | --- |

c)

Möjligheter att hålla sig fast vid användning, lätt att greppa.

| d) | Enkel evakuering vid kapsejsning, undvikande av sådant som kroppsdelar kan fastna i eller trassla in sig i. |
| --- | --- |

d)

Enkel evakuering vid kapsejsning, undvikande av sådant som kroppsdelar kan fastna i eller trassla in sig i.

| e) | Möjligheter att lätt ta sig upp igen, särskilt om produkten är avsedd för kollektivt bruk, samt möjligheter att hålla sig fast om man ligger i vattnet i en nödsituation. |
| --- | --- |

e)

Möjligheter att lätt ta sig upp igen, särskilt om produkten är avsedd för kollektivt bruk, samt möjligheter att hålla sig fast om man ligger i vattnet i en nödsituation.

| f) | Pålitlig mekanism för snabb lossgöring av produkter som rör sig (bogseras) i hög hastighet. |
| --- | --- |

f)

Pålitlig mekanism för snabb lossgöring av produkter som rör sig (bogseras) i hög hastighet.

C.2   Varningar och upplysningar för en försiktig användning av produkten

Presentationen och illustrationen av produkten, en väl synlig och tydlig märkning samt varningar och bruksanvisningar måste vara konsekventa och tydliga och lätta att förstå för konsumenten och får inte tona ned riskerna för eventuella användare, i synnerhet inte för barn.

Märkning (inklusive symboler) som avser varningar eller tillåten belastning måste synas vid användning. Symboler som illustrerar mycket allvarliga risker måste åtföljas av en förklarande text. Viktig information om produktens prestanda och begränsningar måste ges på ett sätt så att potentiella användare får informationen före köpet. Upplysningar om risker för barn måste ägnas särskild uppmärksamhet. Åtminstone följande aspekter måste beaktas:

| a) | Alla nödvändiga begränsningar av användningen vad gäller t.ex. antal användare, sammanlagd vikt, risker p.g.a. vindar, strömmar och tidvatten, angivande av avstånd från stranden, höjd, hastighet och interaktion med andra produkter eller föremål, när man rimligen kan förutse att produkten kommer att användas tillsammans med andra produkter eller i närheten av farliga föremål (säkerhetsavstånd). Dessutom måste förutsägbar felaktig användning av produkten beaktas. |
| --- | --- |

a)

Alla nödvändiga begränsningar av användningen vad gäller t.ex. antal användare, sammanlagd vikt, risker p.g.a. vindar, strömmar och tidvatten, angivande av avstånd från stranden, höjd, hastighet och interaktion med andra produkter eller föremål, när man rimligen kan förutse att produkten kommer att användas tillsammans med andra produkter eller i närheten av farliga föremål (säkerhetsavstånd). Dessutom måste förutsägbar felaktig användning av produkten beaktas.

| b) | Alla produkter måste vara försedda med texten: ”VARNING: Inget skydd mot drunkning. Endast för simkunniga!” |
| --- | --- |

b)

Alla produkter måste vara försedda med texten: ”VARNING: Inget skydd mot drunkning. Endast för simkunniga!”

| c) | Rekommendationer, där det är tillämpligt, om att använda personlig skyddsutrustning mot drunkning och mot stötar och slag. |
| --- | --- |

c)

Rekommendationer, där det är tillämpligt, om att använda personlig skyddsutrustning mot drunkning och mot stötar och slag.

| d) | Instruktioner om uppblåsning och tryckförhållanden, underhåll, reparation, förvaring och kassering med beaktande av dessa produkters särdrag och användningssätt, frekvent användning över längre perioder och produktens åldrande. |
| --- | --- |

d)

Instruktioner om uppblåsning och tryckförhållanden, underhåll, reparation, förvaring och kassering med beaktande av dessa produkters särdrag och användningssätt, frekvent användning över längre perioder och produktens åldrande.

| e) | Produkter som är avsedda för konsumentkategorier som löper risker vid användning av produkten, särskilt barn, icke-simkunniga och i vissa fall äldre, måste ha särskilda varningstexter. |
| --- | --- |

e)

Produkter som är avsedda för konsumentkategorier som löper risker vid användning av produkten, särskilt barn, icke-simkunniga och i vissa fall äldre, måste ha särskilda varningstexter.

---

Europeiska gemenskapernas administrativa Kommission för social trygghet för migrerande arbetare

| 23.4.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 104/42 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 104/42

---

BESLUT nr 200

av den 15 december 2004

om arbetsordningen för och sammansättningen av Tekniska kommissionen för informationsbehandling inom Administrativa kommissionen för social trygghet för migrerande arbetare

(Text av betydelse för EES)

(2005/324/EG)

ADMINISTRATIVA KOMMISSIONEN FÖR SOCIAL TRYGGHET FÖR MIGRERANDE ARBETARE HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av artikel 81 d i rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av den 14 juni 1971 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjer flyttar inom gemenskapen (1), enligt vilken Administrativa kommissionen skall främja och utveckla samarbete mellan medlemsstaterna genom att modernisera förfarandena för informationsutbyte, särskilt genom att anpassa informationsflödet mellan institutionerna till telematiskt utbyte, med beaktande av utvecklingen av databehandlingen i varje medlemsstat för att påskynda beviljandet av förmåner,

med beaktande av artikel 117c.1 i rådets förordning (EEG) nr 574/72 av den 21 mars 1972 om tillämpningen av förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda eller deras familjer flyttar inom gemenskapen (2), enligt vilken Administrativa kommissionen skall utarbeta och fastställa arbetsordning och sammansättning för en teknisk kommission, som enligt artiklarna 117, 117a och 117b skall utarbeta rapporter och lägga fram motiverade yttranden innan beslut fattas,

med beaktande av konsekvenserna av utvidgningen av Europeiska unionen den 1 maj 2004 när det gäller tekniska kommissionens verksamhet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Administrativa kommissionen för social trygghet för migrerande arbetare skall inrätta en teknisk kommission för informationsbehandling enligt artikel 117c.1 i förordning (EEG) nr 574/72. Kommissionen skall kallas ”Tekniska kommissionen”.

2.   Tekniska kommissionens arbetsuppgifter är de som nämns i artikel 117c.2 i förordning (EEG) nr 574/72.

3.   Tekniska kommissionens mandat skall med hänsyn tagen till dess särskilda arbetsuppgifter fastställas av Administrativa kommissionen för social trygghet för migrerande arbetare, som kan ändra dessa uppgifter efter behov.

Artikel 2

Tekniska kommissionen skall vid behov upprätta rapporter och motiverade yttranden på grundval av teknisk dokumentation och undersökningar. Kommissionen kan av nationella myndigheter begära all relevant information som den anser nödvändig för att på ett adekvat sätt utföra sina uppgifter.

Artikel 3

1.   Tekniska kommissionen skall bestå av två ledamöter från varje medlemsstat, varav en skall utses till ordinarie ledamot och den andra till suppleant. Uppgifter om varje medlemsstats företrädare skall lämnas till Administrativa kommissionens generalsekretariat av medlemsstatens regeringsföreträdare i Administrativa kommissionen.

2.   Rapporter och motiverade yttranden skall godkännas med enkel majoritet av alla ledamöter i Tekniska kommissionen. Varje medlemsstat har en röst som skall avges av den ordinarie ledamoten eller, om denne inte är närvarande, av dennes suppleant. I Tekniska kommissionens rapporter och motiverade yttranden skall det anges om besluten i dem har fattats enhälligt eller med enkel majoritet. Minoritetens synpunkter eller reservationer skall anges.

3.   En företrädare för Europeiska gemenskapernas kommission eller en av denne utsedd person skall fungera som rådgivare i Tekniska kommissionen.

Artikel 4

Ordförandeskapet i Tekniska kommissionen skall innehas ett halvår i taget av antingen en ordinarie ledamot eller en annan företrädare från den medlemsstat, vars företrädare i Administrativa kommissionen innehar kommissionens ordförandeskap under samma tidsperiod. Ordföranden för Tekniska kommissionen skall rapportera om Tekniska kommissionens verksamhet i enlighet med de önskemål som ordföranden i Administrativa kommissionen har.

Artikel 5

Tekniska kommissionen kan inrätta tillfälliga arbetsgrupper för särskilda frågor. Tekniska kommissionen skall beskriva de uppgifter som sådana arbetsgrupper skall arbeta med, inom vilken tidsperiod uppdraget skall vara avslutat samt de ekonomiska konsekvenserna av dess åtgärder i det arbetsprogram som nämns i artikel 7.

Artikel 6

Administrativa kommissionens sekretariat skall förbereda och anordna Tekniska kommissionens sammanträden och föra protokoll vid dessa.

Artikel 7

Tekniska kommissionen skall lägga fram ett detaljerat arbetsprogram för Administrativa kommissionen för godkännande. Tekniska kommissionen skall också årligen rapportera om sin verksamhet mot bakgrund av sitt arbetsprogram till Administrativa kommissionen samt överlämna eventuella förslag till ändring av arbetsprogrammet.

Artikel 8

Alla åtgärder som Tekniska kommissionen föreslår som medför kostnader som skall bäras av Europeiska gemenskapernas kommission skall godkännas av företrädaren för den institutionen.

Artikel 9

De språk som skall användas i Tekniska kommissionen är de som erkänts som officiella språk vid gemenskapens institutioner i enlighet med artikel 290 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

Artikel 10

De kompletterande bestämmelserna i den bifogade bilagan skall även gälla för Tekniska kommissionen.

Artikel 11

Detta beslut skall ersätta Administrativa kommissionens beslut nr 169 (3).

Artikel 12

Detta beslut skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Det skall tillämpas från och med den 1 mars 2005.

C.-J. VAN DEN BERG

Administrativa kommissionens ordförande

---

(1)  EGT L 149, 5.7.1971, s. 2. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 631/2004 (EUT L 100, 6.4.2004, s. 1).

1

(2)  EGT L 74, 27.3.1972, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 631/2004.

2

(3)  EGT L 195, 11.7.1998, s. 46.

3

---

BILAGA

KOMPLETTERANDE BESTÄMMELSER FÖR TEKNISKA KOMMISSIONEN

1.   Närvaro vid sammanträden

| a) | Om sittande ordförande är förhindrad att delta i ett av Tekniska kommissionens sammanträden, skall hans suppleant sitta ordförande. |
| --- | --- |

a)

Om sittande ordförande är förhindrad att delta i ett av Tekniska kommissionens sammanträden, skall hans suppleant sitta ordförande.

| b) | Vid Tekniska kommissionens sammanträden kan ledamöterna åtföljas av en eller flera experter när de frågor som behandlas kräver detta. Varje delegation får i regel inte bestå av fler än fyra personer. |
| --- | --- |

b)

Vid Tekniska kommissionens sammanträden kan ledamöterna åtföljas av en eller flera experter när de frågor som behandlas kräver detta. Varje delegation får i regel inte bestå av fler än fyra personer.

| c) | Företrädaren för Europeiska gemenskapernas kommission eller en ledamot i sekretariatet eller en annan person som utses av Administrativa kommissionens generalsekreterare skall närvara vid alla sammanträden i Tekniska kommissionen eller dess tillfälliga arbetsgrupper. Vid dessa sammanträden får också en representant för en annan avdelning inom Europeiska gemenskapernas kommission delta, om detta är relevant för den fråga som behandlas. |
| --- | --- |

c)

Företrädaren för Europeiska gemenskapernas kommission eller en ledamot i sekretariatet eller en annan person som utses av Administrativa kommissionens generalsekreterare skall närvara vid alla sammanträden i Tekniska kommissionen eller dess tillfälliga arbetsgrupper. Vid dessa sammanträden får också en representant för en annan avdelning inom Europeiska gemenskapernas kommission delta, om detta är relevant för den fråga som behandlas.

2.   Omröstning

| a) | När en av Tekniska kommissionens ordinarie ledamöter är ordförande, skall dennes suppleant rösta i dennes ställe. |
| --- | --- |

a)

När en av Tekniska kommissionens ordinarie ledamöter är ordförande, skall dennes suppleant rösta i dennes ställe.

| b) | Ordföranden skall ge alla närvarande ledamöter som lägger ned sin röst möjlighet att ange orsaken till detta. |
| --- | --- |

b)

Ordföranden skall ge alla närvarande ledamöter som lägger ned sin röst möjlighet att ange orsaken till detta.

| c) | Om majoriteten av de närvarande ledamöterna lägger ned sina röster, skall det förslag som tagits upp till omröstning inte anses ha behandlats. |
| --- | --- |

c)

Om majoriteten av de närvarande ledamöterna lägger ned sina röster, skall det förslag som tagits upp till omröstning inte anses ha behandlats.

3.   Dagordning

| a) | Preliminär dagordning för varje sammanträde i Tekniska kommissionen skall upprättas av sekretariatet i samråd med Tekniska kommissionens ordförande. Vid behov får sekretariatet, innan en punkt tas med på dagordningen, be de berörda delegationerna att avge ett skriftligt yttrande om denna fråga. |
| --- | --- |

a)

Preliminär dagordning för varje sammanträde i Tekniska kommissionen skall upprättas av sekretariatet i samråd med Tekniska kommissionens ordförande. Vid behov får sekretariatet, innan en punkt tas med på dagordningen, be de berörda delegationerna att avge ett skriftligt yttrande om denna fråga.

| b) | Den preliminära dagordningen skall i regel inbegripa de punkter som en ledamot eller företrädaren för Europeiska gemenskapernas kommission önskat ta upp till behandling och, vid behov, tillhörande handlingar som har inkommit till sekretariatet minst 20 arbetsdagar före sammanträdets början. |
| --- | --- |

b)

Den preliminära dagordningen skall i regel inbegripa de punkter som en ledamot eller företrädaren för Europeiska gemenskapernas kommission önskat ta upp till behandling och, vid behov, tillhörande handlingar som har inkommit till sekretariatet minst 20 arbetsdagar före sammanträdets början.

| c) | Den preliminära dagordningen skall sändas minst tio arbetsdagar före varje sammanträdes öppnande till ledamöterna i Tekniska kommissionen, till företrädaren för Europeiska gemenskapernas kommission och till alla andra personer som förväntas delta i sammanträdet. De handlingar som gäller punkterna på dagordningen skall sändas till dem så snart de är tillgängliga. |
| --- | --- |

c)

Den preliminära dagordningen skall sändas minst tio arbetsdagar före varje sammanträdes öppnande till ledamöterna i Tekniska kommissionen, till företrädaren för Europeiska gemenskapernas kommission och till alla andra personer som förväntas delta i sammanträdet. De handlingar som gäller punkterna på dagordningen skall sändas till dem så snart de är tillgängliga.

| d) | Dagordningen skall godkännas av Tekniska kommissionen vid sammanträdets öppnande. Det krävs enhällighet i Tekniska kommissionen för att ytterligare en punkt skall kunna läggas till på den preliminära dagordningen. Med undantag för brådskande fall kan Tekniska kommissionens ledamöter lämna sitt slutliga ställningstagande vid nästa sammanträde när det gäller punkter på den preliminära dagordningen till vilka de inte har fått relevanta handlingar på sitt eget språk fem arbetsdagar före sammanträdets öppnande. |
| --- | --- |

d)

Dagordningen skall godkännas av Tekniska kommissionen vid sammanträdets öppnande. Det krävs enhällighet i Tekniska kommissionen för att ytterligare en punkt skall kunna läggas till på den preliminära dagordningen. Med undantag för brådskande fall kan Tekniska kommissionens ledamöter lämna sitt slutliga ställningstagande vid nästa sammanträde när det gäller punkter på den preliminära dagordningen till vilka de inte har fått relevanta handlingar på sitt eget språk fem arbetsdagar före sammanträdets öppnande.

4.   Tillfälliga arbetsgrupper

| a) | Tillfälliga arbetsgrupper skall ledas av en expert som utses av ordföranden för Tekniska kommissionen i samråd med företrädaren för Europeiska gemenskapernas kommission eller i annat fall av en expert som företräder samma stat som Administrativa kommissionens ordförande. |
| --- | --- |

a)

Tillfälliga arbetsgrupper skall ledas av en expert som utses av ordföranden för Tekniska kommissionen i samråd med företrädaren för Europeiska gemenskapernas kommission eller i annat fall av en expert som företräder samma stat som Administrativa kommissionens ordförande.

| b) | Den tillfälliga arbetsgruppens ordförande skall kallas till Tekniska kommissionens sammanträde när en rapport från den tillfälliga arbetsgruppen behandlas. |
| --- | --- |

b)

Den tillfälliga arbetsgruppens ordförande skall kallas till Tekniska kommissionens sammanträde när en rapport från den tillfälliga arbetsgruppen behandlas.

5.   Administrativa frågor

| a) | Tekniska kommissionens ordförande får ge sekretariatet anvisningar för kommande sammanträden och för genomförandet av de uppgifter som hör till Tekniska kommissionen. |
| --- | --- |

a)

Tekniska kommissionens ordförande får ge sekretariatet anvisningar för kommande sammanträden och för genomförandet av de uppgifter som hör till Tekniska kommissionen.

| b) | Tekniska kommissionen skall genom skriftlig kallelse, som sänds till ledamöterna och till företrädaren för Europeiska gemenskapernas kommission tio arbetsdagar före sammanträdet, sammankallas av sekretariatet i samråd med Tekniska kommissionens ordförande. |
| --- | --- |

b)

Tekniska kommissionen skall genom skriftlig kallelse, som sänds till ledamöterna och till företrädaren för Europeiska gemenskapernas kommission tio arbetsdagar före sammanträdet, sammankallas av sekretariatet i samråd med Tekniska kommissionens ordförande.

| c) | Protokoll skall föras vid varje sammanträde och skall i princip godkännas vid nästkommande sammanträde. |
| --- | --- |

c)

Protokoll skall föras vid varje sammanträde och skall i princip godkännas vid nästkommande sammanträde.

---

Rättelser

| 23.4.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 104/46 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 104/46

---

Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 607/2005 av den 18 april 2005 om ändring för fjärde gången av förordning (EG) nr 1763/2004 om införande av vissa restriktiva åtgärder till stöd för ett effektivt genomförande av Internationella krigsförbrytartribunalens för f.d. Jugoslavien (ICTY) uppgift

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 100 av den 20 april 2005
  )

På sidan 18, led 2 c, skall det

i stället för:

”Lukic, Milan, född den 6 september 1967. Födelseort: Visegrad, Bosnien och Hercegovina. Medborgare i a) Bosnien och Hercegovina, b) möjligen Serbien och Montenegro.”

vara:

”Lukic, Sreten, född den 28 mars 1955. Födelseort: Visegrad, Bosnien och Hercegovina. Medborgare i Serbien och Montenegro.”

---