# Uradni list L 100/20.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 100 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4820. april 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 100

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4820. april 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 603/2005 z dne 12. aprila 2005 o spremembi seznamov postopkov v primeru insolventnosti, likvidacijskih postopkov in upraviteljev v Prilogah A, B in C k Uredbi (ES) št. 1346/2000 o postopkih v primeru insolventnosti | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 604/2005 z dne 19. aprila 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 9 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 605/2005 z dne 19. aprila 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 296/96 o podatkih, ki jih morajo posredovati države članice, in o mesečnem knjiženju izdatkov, ki se financirajo iz Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) | 11 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 606/2005 z dne 19. aprila 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 795/2004 o podrobnih pravilih za izvajanje sheme enotnega plačila, predvidenega v Uredbi Sveta (ES) št. 1782/2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete | 15 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 607/2005 z dne 18. aprila 2005 o četrti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1763/2004 o uvedbi določenih omejevalnih ukrepov v podporo učinkovitemu izvajanju mandata Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ) | 17 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

*

Uredba Sveta (ES) št. 603/2005 z dne 12. aprila 2005 o spremembi seznamov postopkov v primeru insolventnosti, likvidacijskih postopkov in upraviteljev v Prilogah A, B in C k Uredbi (ES) št. 1346/2000 o postopkih v primeru insolventnosti

1

Uredba Komisije (ES) št. 604/2005 z dne 19. aprila 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

9

*

Uredba Komisije (ES) št. 605/2005 z dne 19. aprila 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 296/96 o podatkih, ki jih morajo posredovati države članice, in o mesečnem knjiženju izdatkov, ki se financirajo iz Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS)

11

*

Uredba Komisije (ES) št. 606/2005 z dne 19. aprila 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 795/2004 o podrobnih pravilih za izvajanje sheme enotnega plačila, predvidenega v Uredbi Sveta (ES) št. 1782/2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete

15

*

Uredba Komisije (ES) št. 607/2005 z dne 18. aprila 2005 o četrti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1763/2004 o uvedbi določenih omejevalnih ukrepov v podporo učinkovitemu izvajanju mandata Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ)

17

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | Odločba Komisije z dne 16. marca 2004 o načrtovani pomoči Italije za reševanje kriznih razmer pri gojenju breskev v Piemontu
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 473) | 19 |
| | * | Odločba Komisije z dne 22. septembra 2004 o pomoči, ki jo dodeljuje Francija podjetju Compagnie Marseille Réparation (CMR) (državna pomoč C 34/03 (prej N 728/02))
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 3350)

   (
  1
  ) | 26 |
| | * | Odločba Komisije z dne 20. oktobra 2004 o shemi pomoči, ki jo je Italija izvajala v korist podjetij, ki so vlagala v občine, prizadete od naravnih nesreč v letu 2002
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 3893)

   (
  1
  ) | 46 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

*

Odločba Komisije z dne 16. marca 2004 o načrtovani pomoči Italije za reševanje kriznih razmer pri gojenju breskev v Piemontu
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 473)

(notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 473)

19

*

Odločba Komisije z dne 22. septembra 2004 o pomoči, ki jo dodeljuje Francija podjetju Compagnie Marseille Réparation (CMR) (državna pomoč C 34/03 (prej N 728/02))
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 3350)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 3350)

1

26

*

Odločba Komisije z dne 20. oktobra 2004 o shemi pomoči, ki jo je Italija izvajala v korist podjetij, ki so vlagala v občine, prizadete od naravnih nesreč v letu 2002
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 3893)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 3893)

1

46

| | | Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji |
| --- | --- | --- |
| | * | Sklep Sveta 2005/316/SZVP z dne 18. aprila 2005 o izvajanju Skupnega stališča 2004/694/SZVP o nadaljnjih ukrepih v podporo učinkovitemu izvajanju mandata Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ) | 54 |

Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji

*

Sklep Sveta 2005/316/SZVP z dne 18. aprila 2005 o izvajanju Skupnega stališča 2004/694/SZVP o nadaljnjih ukrepih v podporo učinkovitemu izvajanju mandata Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ)

54

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 20.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 100/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 100/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 603/2005

z dne 12. aprila 2005

o spremembi seznamov postopkov v primeru insolventnosti, likvidacijskih postopkov in upraviteljev v Prilogah A, B in C k Uredbi (ES) št. 1346/2000 o postopkih v primeru insolventnosti

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1346/2000 z dne 29. maja 2000 o postopkih v primeru insolventnosti (1), in zlasti člena 45 Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloge k Uredbi (ES) št. 1346/2000 naštevajo nazive postopkov in upraviteljev, za katere se ta uredba velja, ki se uporabljajo v nacionalni zakonodaji držav članic. Priloga A k navedeni uredbi našteva postopke v primeru insolventnosti iz točke (a) člena 2 navedene uredbe. Priloga B našteva likvidacijske postopke iz točke (c) člena 2 in Priloga C našteva upravitelje iz točke (b) člena 2 navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Priloge k Uredbi (ES) št. 1346/2000 naštevajo nazive postopkov in upraviteljev, za katere se ta uredba velja, ki se uporabljajo v nacionalni zakonodaji držav članic. Priloga A k navedeni uredbi našteva postopke v primeru insolventnosti iz točke (a) člena 2 navedene uredbe. Priloga B našteva likvidacijske postopke iz točke (c) člena 2 in Priloga C našteva upravitelje iz točke (b) člena 2 navedene uredbe.

| (2) | Priloge A, B in C k Uredbi (ES) št. 1346/2000 so bile spremenjene z Aktom o pristopu iz leta 2003, da so vključevale postopke v primeru insolventnosti, likvidacijske postopke in upravitelje iz novih držav članic. |
| --- | --- |

(2)

Priloge A, B in C k Uredbi (ES) št. 1346/2000 so bile spremenjene z Aktom o pristopu iz leta 2003, da so vključevale postopke v primeru insolventnosti, likvidacijske postopke in upravitelje iz novih držav članic.

| (3) | Belgija, Španija, Italija, Latvija, Litva, Malta, Madžarska, Avstrija, Poljska, Portugalska in Združeno kraljestvo so v skladu s členom 45 Uredbe (ES) št. 1346/2000 Komisijo uradno obvestile o spremembah seznamov iz Prilog A, B in C k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(3)

Belgija, Španija, Italija, Latvija, Litva, Malta, Madžarska, Avstrija, Poljska, Portugalska in Združeno kraljestvo so v skladu s členom 45 Uredbe (ES) št. 1346/2000 Komisijo uradno obvestile o spremembah seznamov iz Prilog A, B in C k navedeni uredbi.

| (4) | V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, sta Združeno kraljestvo in Irska sporočila svojo željo, da bi sodelovala pri sprejetju in uporabi te uredbe. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, sta Združeno kraljestvo in Irska sporočila svojo željo, da bi sodelovala pri sprejetju in uporabi te uredbe.

| (5) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejemanju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se zanjo ne uporablja. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejemanju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se zanjo ne uporablja.

| (6) | Uredbo (ES) št. 1346/2000 je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(6)

Uredbo (ES) št. 1346/2000 je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen I

Uredba (ES) št. 1346/2000 se spremeni, kakor sledi:

| 1. | Priloga A se nadomesti z besedilom iz Priloge I k tej uredbi; |
| --- | --- |

1.

Priloga A se nadomesti z besedilom iz Priloge I k tej uredbi;

| 2. | Priloga B se nadomesti z besedilom iz Priloge II k tej uredbi; |
| --- | --- |

2.

Priloga B se nadomesti z besedilom iz Priloge II k tej uredbi;

| 3. | Priloga C se nadomesti z besedilom iz Priloge III k tej uredbi. |
| --- | --- |

3.

Priloga C se nadomesti z besedilom iz Priloge III k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti.

V Luxembourgu, 12. aprila 2005

Za Svet

Predsednik

J.-C. JUNCKER

---

(1)  UL L 160, 30.6.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

1

---

PRILOGA I

„PRILOGA A

Postopki v primeru insolventnosti iz člena 2(a)

BELGIË/BELGIQUE

| — | Het faillissement/La faillite |
| --- | --- |

—

Het faillissement/La faillite

| — | Het gerechtelijk akkoord/Le concordat judiciaire |
| --- | --- |

—

Het gerechtelijk akkoord/Le concordat judiciaire

| — | De collectieve schuldenregeling/Le règlement collectif de dettes |
| --- | --- |

—

De collectieve schuldenregeling/Le règlement collectif de dettes

| — | De vrijwillige vereffening/La liquidation volontaire |
| --- | --- |

—

De vrijwillige vereffening/La liquidation volontaire

| — | De gerechtelijke vereffening/La liquidation judiciaire |
| --- | --- |

—

De gerechtelijke vereffening/La liquidation judiciaire

| — | De voorlopige ontneming van beheer, bepaald in artikel 8 van de faillissementswet/Le dessaisissement provisoire, visé à l’article 8 de la loi sur les faillites |
| --- | --- |

—

De voorlopige ontneming van beheer, bepaald in artikel 8 van de faillissementswet/Le dessaisissement provisoire, visé à l’article 8 de la loi sur les faillites

ČESKÁ REPUBLIKA

| — | Konkurs |
| --- | --- |

—

Konkurs

| — | Nucené vyrovnání |
| --- | --- |

—

Nucené vyrovnání

| — | Vyrovnání |
| --- | --- |

—

Vyrovnání

DEUTSCHLAND

| — | Das Konkursverfahren |
| --- | --- |

—

Das Konkursverfahren

| — | Das gerichtliche Vergleichsverfahren |
| --- | --- |

—

Das gerichtliche Vergleichsverfahren

| — | Das Gesamtvollstreckungsverfahren |
| --- | --- |

—

Das Gesamtvollstreckungsverfahren

| — | Das Insolvenzverfahren |
| --- | --- |

—

Das Insolvenzverfahren

EESTI

| — | Pankrotimenetlus |
| --- | --- |

—

Pankrotimenetlus

ΕΛΛΑΣ

| — | Η πτώχευση |
| --- | --- |

—

Η πτώχευση

| — | Η ειδική εκκαθάριση |
| --- | --- |

—

Η ειδική εκκαθάριση

| — | Η προσωρινή διαχείριση εταιρείας. Η διοίκηση και διαχείριση των πιστωτών |
| --- | --- |

—

Η προσωρινή διαχείριση εταιρείας. Η διοίκηση και διαχείριση των πιστωτών

| — | Η υπαγωγή επιχείρησης υπό επίτροπο με σκοπό τη σύναψη συμβιβασμού με τους πιστωτές |
| --- | --- |

—

Η υπαγωγή επιχείρησης υπό επίτροπο με σκοπό τη σύναψη συμβιβασμού με τους πιστωτές

ESPAÑA

| — | Concurso |
| --- | --- |

—

Concurso

FRANCE

| — | Liquidation judiciaire |
| --- | --- |

—

Liquidation judiciaire

| — | Redressement judiciaire avec nomination d’un administrateur |
| --- | --- |

—

Redressement judiciaire avec nomination d’un administrateur

IRELAND

| — | Compulsory winding up by the court |
| --- | --- |

—

Compulsory winding up by the court

| — | Bankruptcy |
| --- | --- |

—

Bankruptcy

| — | The administration in bankruptcy of the estate of persons dying insolvent |
| --- | --- |

—

The administration in bankruptcy of the estate of persons dying insolvent

| — | Winding-up in bankruptcy of partnerships |
| --- | --- |

—

Winding-up in bankruptcy of partnerships

| — | Creditors’ voluntary winding up (with confirmation of a Court) |
| --- | --- |

—

Creditors’ voluntary winding up (with confirmation of a Court)

| — | Arrangements under the control of the court which involve the vesting of all or part of the property of the debtor in the Official Assignee for realisation and distribution |
| --- | --- |

—

Arrangements under the control of the court which involve the vesting of all or part of the property of the debtor in the Official Assignee for realisation and distribution

| — | Company examinership |
| --- | --- |

—

Company examinership

ITALIA

| — | Fallimento |
| --- | --- |

—

Fallimento

| — | Concordato preventivo |
| --- | --- |

—

Concordato preventivo

| — | Liquidazione coatta amministrativa |
| --- | --- |

—

Liquidazione coatta amministrativa

| — | Amministrazione straordinaria |
| --- | --- |

—

Amministrazione straordinaria

ΚΥΠΡΟΣ

| — | Υποχρεωτική εκκαθάριση από το Δικαστήριο |
| --- | --- |

—

Υποχρεωτική εκκαθάριση από το Δικαστήριο

| — | Εκούσια εκκαθάριση από πιστωτές κατόπιν Δικαστικού Διατάγματος |
| --- | --- |

—

Εκούσια εκκαθάριση από πιστωτές κατόπιν Δικαστικού Διατάγματος

| — | Εκούσια εκκαθάριση από μέλη |
| --- | --- |

—

Εκούσια εκκαθάριση από μέλη

| — | Εκκαθάριση με την εποπτεία του Δικαστηρίου |
| --- | --- |

—

Εκκαθάριση με την εποπτεία του Δικαστηρίου

| — | Πτώχευση κατόπιν Δικαστικού Διατάγματος |
| --- | --- |

—

Πτώχευση κατόπιν Δικαστικού Διατάγματος

| — | Διαχείριση της περιουσίας προσώπων που απεβίωσαν αφερέγγυα |
| --- | --- |

—

Διαχείριση της περιουσίας προσώπων που απεβίωσαν αφερέγγυα

LATVIJA

| — | Bankrots |
| --- | --- |

—

Bankrots

| — | Izlīgums |
| --- | --- |

—

Izlīgums

| — | Sanācija |
| --- | --- |

—

Sanācija

LIETUVA

| — | įmonės restruktūrizavimo byla |
| --- | --- |

—

įmonės restruktūrizavimo byla

| — | įmonės bankroto byla |
| --- | --- |

—

įmonės bankroto byla

| — | įmonės bankroto procesas ne teismo tvarka |
| --- | --- |

—

įmonės bankroto procesas ne teismo tvarka

LUXEMBOURG

| — | Faillite |
| --- | --- |

—

Faillite

| — | Gestion contrôlée |
| --- | --- |

—

Gestion contrôlée

| — | Concordat préventif de faillite (par abandon d’actif) |
| --- | --- |

—

Concordat préventif de faillite (par abandon d’actif)

| — | Régime spécial de liquidation du notariat |
| --- | --- |

—

Régime spécial de liquidation du notariat

MAGYARORSZÁG

| — | Csődeljárás |
| --- | --- |

—

Csődeljárás

| — | Felszámolási eljárás |
| --- | --- |

—

Felszámolási eljárás

MALTA

| — | Xoljiment |
| --- | --- |

—

Xoljiment

| — | Amministrazzjoni |
| --- | --- |

—

Amministrazzjoni

| — | Stralċ volontarju mill-membri jew mill-kredituri |
| --- | --- |

—

Stralċ volontarju mill-membri jew mill-kredituri

| — | Stralċ mill-Qorti |
| --- | --- |

—

Stralċ mill-Qorti

| — | Falliment f’każ ta’ negozjant |
| --- | --- |

—

Falliment f’każ ta’ negozjant

NEDERLAND

| — | Het faillissement |
| --- | --- |

—

Het faillissement

| — | De surséance van betaling |
| --- | --- |

—

De surséance van betaling

| — | De schuldsaneringsregeling natuurlijke personen |
| --- | --- |

—

De schuldsaneringsregeling natuurlijke personen

ÖSTERREICH

| — | Das Konkursverfahren |
| --- | --- |

—

Das Konkursverfahren

| — | Das Ausgleichsverfahren |
| --- | --- |

—

Das Ausgleichsverfahren

POLSKA

| — | Postępowanie upadłościowe |
| --- | --- |

—

Postępowanie upadłościowe

| — | Postępowanie układowe |
| --- | --- |

—

Postępowanie układowe

| — | Upadłość obejmująca likwidację |
| --- | --- |

—

Upadłość obejmująca likwidację

| — | Upadłość z możliwością zawarcia układu |
| --- | --- |

—

Upadłość z możliwością zawarcia układu

PORTUGAL

| — | O processo de insolvência |
| --- | --- |

—

O processo de insolvência

| — | O processo de falência |
| --- | --- |

—

O processo de falência

| — | Os processos especiais de recuperação de empresa, ou seja:






  — | À concordata |
| --- | --- | --- |

—

Os processos especiais de recuperação de empresa, ou seja:

—

À concordata

| — | A reconstituição empresarial |
| --- | --- |

—

A reconstituição empresarial

| — | A reestruturação financeira |
| --- | --- |

—

A reestruturação financeira

| — | A gestão controlada |
| --- | --- |

—

A gestão controlada

SLOVENIJA

| — | Stečajni postopek |
| --- | --- |

—

Stečajni postopek

| — | Skrajšani stečajni postopek |
| --- | --- |

—

Skrajšani stečajni postopek

| — | Postopek prisilne poravnave |
| --- | --- |

—

Postopek prisilne poravnave

| — | Prisilna poravnava v stečaju |
| --- | --- |

—

Prisilna poravnava v stečaju

SLOVENSKO

| — | Konkurzné konanie |
| --- | --- |

—

Konkurzné konanie

| — | Vyrovnanie |
| --- | --- |

—

Vyrovnanie

SUOMI/FINLAND

| — | Konkurssi/konkurs |
| --- | --- |

—

Konkurssi/konkurs

| — | Yrityssaneeraus/företagssanering |
| --- | --- |

—

Yrityssaneeraus/företagssanering

SVERIGE

| — | Konkurs |
| --- | --- |

—

Konkurs

| — | Företagsrekonstruktion |
| --- | --- |

—

Företagsrekonstruktion

UNITED KINGDOM

| — | Winding up by or subject to the supervision of the court |
| --- | --- |

—

Winding up by or subject to the supervision of the court

| — | Creditors’ voluntary winding up (with confirmation by the court) |
| --- | --- |

—

Creditors’ voluntary winding up (with confirmation by the court)

| — | Administration, including appointments made by filing prescribed documents with the court |
| --- | --- |

—

Administration, including appointments made by filing prescribed documents with the court

| — | Voluntary arrangements under insolvency legislation |
| --- | --- |

—

Voluntary arrangements under insolvency legislation

| — | Bankruptcy or sequestration“ |
| --- | --- |

—

Bankruptcy or sequestration“

---

PRILOGA II

„PRILOGA B

Likvidacijski postopki iz člena 2(c)

BELGIË/BELGIQUE

| –– | Het faillissement/La faillite |
| --- | --- |

––

Het faillissement/La faillite

| –– | De vrijwillige vereffening/La liquidation volontaire |
| --- | --- |

––

De vrijwillige vereffening/La liquidation volontaire

| –– | De gerechtelijke vereffening/La liquidation judiciaire |
| --- | --- |

––

De gerechtelijke vereffening/La liquidation judiciaire

ČESKÁ REPUBLIKA

| –– | Konkurs |
| --- | --- |

––

Konkurs

| –– | Nucené vyrovnání |
| --- | --- |

––

Nucené vyrovnání

DEUTSCHLAND

| –– | Das Konkursverfahren |
| --- | --- |

––

Das Konkursverfahren

| –– | Das Gesamtvollstreckungsverfahren |
| --- | --- |

––

Das Gesamtvollstreckungsverfahren

| –– | Das Insolvenzverfahren |
| --- | --- |

––

Das Insolvenzverfahren

EESTI

| –– | Pankrotimenetlus |
| --- | --- |

––

Pankrotimenetlus

ΕΛΛΑΣ

| –– | Η πτώχευση |
| --- | --- |

––

Η πτώχευση

| –– | Η ειδική εκκαθάριση |
| --- | --- |

––

Η ειδική εκκαθάριση

ESPAÑA

| –– | Concurso |
| --- | --- |

––

Concurso

FRANCE

| –– | Liquidation judiciaire |
| --- | --- |

––

Liquidation judiciaire

IRELAND

| –– | Compulsory winding up |
| --- | --- |

––

Compulsory winding up

| –– | Bankruptcy |
| --- | --- |

––

Bankruptcy

| –– | The administration in bankruptcy of the estate of persons dying insolvent |
| --- | --- |

––

The administration in bankruptcy of the estate of persons dying insolvent

| –– | Winding-up in bankruptcy of partnerships |
| --- | --- |

––

Winding-up in bankruptcy of partnerships

| –– | Creditors’ voluntary winding up (with confirmation of a court) |
| --- | --- |

––

Creditors’ voluntary winding up (with confirmation of a court)

| –– | Arrangements under the control of the court which involve the vesting of all or part of the property of the debtor in the Official Assignee for realisation and distribution |
| --- | --- |

––

Arrangements under the control of the court which involve the vesting of all or part of the property of the debtor in the Official Assignee for realisation and distribution

ITALIA

| –– | Fallimento |
| --- | --- |

––

Fallimento

| –– | Liquidazione coatta amministrativa |
| --- | --- |

––

Liquidazione coatta amministrativa

| –– | Concordato preventivo con cessione dei beni |
| --- | --- |

––

Concordato preventivo con cessione dei beni

ΚΥΠΡΟΣ

| –– | Υποχρεωτική εκκαθάριση από το Δικαστήριο |
| --- | --- |

––

Υποχρεωτική εκκαθάριση από το Δικαστήριο

| –– | Εκκαθάριση με την εποπτεία του Δικαστηρίου |
| --- | --- |

––

Εκκαθάριση με την εποπτεία του Δικαστηρίου

| –– | Εκούσια εκκαθάριση από πιστωτές (με την επικύρωση του Δικαστηρίου) |
| --- | --- |

––

Εκούσια εκκαθάριση από πιστωτές (με την επικύρωση του Δικαστηρίου)

| –– | Πτώχευση |
| --- | --- |

––

Πτώχευση

| –– | Διαχείριση της περιουσίας προσώπων που απεβίωσαν αφερέγγυα |
| --- | --- |

––

Διαχείριση της περιουσίας προσώπων που απεβίωσαν αφερέγγυα

LATVIJA

| –– | Bankrots |
| --- | --- |

––

Bankrots

LIETUVA

| –– | įmonės bankroto byla |
| --- | --- |

––

įmonės bankroto byla

| –– | įmonės bankroto procesas ne teismo tvarka |
| --- | --- |

––

įmonės bankroto procesas ne teismo tvarka

LUXEMBOURG

| –– | Faillite |
| --- | --- |

––

Faillite

| –– | Régime spécial de liquidation du notariat |
| --- | --- |

––

Régime spécial de liquidation du notariat

MAGYARORSZÁG

| –– | Felszámolási eljárás |
| --- | --- |

––

Felszámolási eljárás

MALTA

| –– | Stralċ volontarju |
| --- | --- |

––

Stralċ volontarju

| –– | Stralċ mill-Qorti |
| --- | --- |

––

Stralċ mill-Qorti

| –– | Falliment inkluż il-ħruġ ta’ mandat ta’ qbid mill-Kuratur f’każ ta’ negozjant fallut |
| --- | --- |

––

Falliment inkluż il-ħruġ ta’ mandat ta’ qbid mill-Kuratur f’każ ta’ negozjant fallut

NEDERLAND

| –– | Het faillissement |
| --- | --- |

––

Het faillissement

| –– | De schuldsaneringsregeling natuurlijke personen |
| --- | --- |

––

De schuldsaneringsregeling natuurlijke personen

ÖSTERREICH

| –– | Das Konkursverfahren |
| --- | --- |

––

Das Konkursverfahren

POLSKA

| –– | Postępowanie upadłościowe |
| --- | --- |

––

Postępowanie upadłościowe

| –– | Upadłość obejmująca likwidację |
| --- | --- |

––

Upadłość obejmująca likwidację

PORTUGAL

| –– | O processo de insolvência |
| --- | --- |

––

O processo de insolvência

| –– | O processo de falência |
| --- | --- |

––

O processo de falência

SLOVENIJA

| –– | Stečajni postopek |
| --- | --- |

––

Stečajni postopek

| –– | Skrajšani stečajni postopek |
| --- | --- |

––

Skrajšani stečajni postopek

SLOVENSKO

| –– | Konkurzné konanie |
| --- | --- |

––

Konkurzné konanie

| –– | Vyrovnanie |
| --- | --- |

––

Vyrovnanie

SUOMI/FINLAND

| –– | Konkurssi/konkurs |
| --- | --- |

––

Konkurssi/konkurs

SVERIGE

| –– | Konkurs |
| --- | --- |

––

Konkurs

UNITED KINGDOM

| –– | Winding up by or subject to the supervision of the court |
| --- | --- |

––

Winding up by or subject to the supervision of the court

| –– | Winding up through administration, including appointments made by filing prescribed documents with the court |
| --- | --- |

––

Winding up through administration, including appointments made by filing prescribed documents with the court

| –– | Creditors’ voluntary winding up (with confirmation by the court) |
| --- | --- |

––

Creditors’ voluntary winding up (with confirmation by the court)

| –– | Bankruptcy or sequestration“ |
| --- | --- |

––

Bankruptcy or sequestration“

---

PRILOGA III

„PRILOGA C

Upravitelji iz točke člena 2(b)

BELGIË/BELGIQUE

| — | De curator/Le curateur |
| --- | --- |

—

De curator/Le curateur

| — | De commissaris inzake opschorting/Le commissaire au sursis |
| --- | --- |

—

De commissaris inzake opschorting/Le commissaire au sursis

| — | De schuldbemiddelaar/Le médiateur de dettes |
| --- | --- |

—

De schuldbemiddelaar/Le médiateur de dettes

| — | De vereffenaar/Le liquidateur |
| --- | --- |

—

De vereffenaar/Le liquidateur

| — | De voorlopige bewindvoerder/L’administrateur provisoire |
| --- | --- |

—

De voorlopige bewindvoerder/L’administrateur provisoire

ČESKÁ REPUBLIKA

| — | Správce podstaty |
| --- | --- |

—

Správce podstaty

| — | Předběžný správce |
| --- | --- |

—

Předběžný správce

| — | Vyrovnací správce |
| --- | --- |

—

Vyrovnací správce

| — | Zvláštní správce |
| --- | --- |

—

Zvláštní správce

| — | Zástupce správce |
| --- | --- |

—

Zástupce správce

DEUTSCHLAND

| — | Konkursverwalter |
| --- | --- |

—

Konkursverwalter

| — | Vergleichsverwalter |
| --- | --- |

—

Vergleichsverwalter

| — | Sachwalter (nach der Vergleichsordnung) |
| --- | --- |

—

Sachwalter (nach der Vergleichsordnung)

| — | Verwalter |
| --- | --- |

—

Verwalter

| — | Insolvenzverwalter |
| --- | --- |

—

Insolvenzverwalter

| — | Sachwalter (nach der Insolvenzordnung) |
| --- | --- |

—

Sachwalter (nach der Insolvenzordnung)

| — | Treuhänder |
| --- | --- |

—

Treuhänder

| — | Vorläufiger Insolvenzverwalter |
| --- | --- |

—

Vorläufiger Insolvenzverwalter

EESTI

| — | Pankrotihaldur |
| --- | --- |

—

Pankrotihaldur

| — | Ajutine pankrotihaldur |
| --- | --- |

—

Ajutine pankrotihaldur

| — | Usaldusisik |
| --- | --- |

—

Usaldusisik

ΕΛΛΑΣ

| — | Ο σύνδικος |
| --- | --- |

—

Ο σύνδικος

| — | Ο προσωρινός διαχειριστής. Η διοικούσα επιτροπή των πιστωτών |
| --- | --- |

—

Ο προσωρινός διαχειριστής. Η διοικούσα επιτροπή των πιστωτών

| — | Ο ειδικός εκκαθαριστής |
| --- | --- |

—

Ο ειδικός εκκαθαριστής

| — | Ο επίτροπος |
| --- | --- |

—

Ο επίτροπος

ESPAÑA

| — | Administradores concursales |
| --- | --- |

—

Administradores concursales

FRANCE

| — | Représentant des créanciers |
| --- | --- |

—

Représentant des créanciers

| — | Mandataire liquidateur |
| --- | --- |

—

Mandataire liquidateur

| — | Administrateur judiciaire |
| --- | --- |

—

Administrateur judiciaire

| — | Commissaire à l’exécution de plan |
| --- | --- |

—

Commissaire à l’exécution de plan

IRELAND

| — | Liquidator |
| --- | --- |

—

Liquidator

| — | Official Assignee |
| --- | --- |

—

Official Assignee

| — | Trustee in bankruptcy |
| --- | --- |

—

Trustee in bankruptcy

| — | Provisional Liquidator |
| --- | --- |

—

Provisional Liquidator

| — | Examiner |
| --- | --- |

—

Examiner

ITALIA

| — | Curatore |
| --- | --- |

—

Curatore

| — | Commissario |
| --- | --- |

—

Commissario

| — | Liquidatore giudiziale |
| --- | --- |

—

Liquidatore giudiziale

ΚΥΠΡΟΣ

| — | Εκκαθαριστής και Προσωρινός Εκκαθαριστής |
| --- | --- |

—

Εκκαθαριστής και Προσωρινός Εκκαθαριστής

| — | Επίσημος Παραλήπτης |
| --- | --- |

—

Επίσημος Παραλήπτης

| — | Διαχειριστής της Πτώχευσης |
| --- | --- |

—

Διαχειριστής της Πτώχευσης

| — | Εξεταστής |
| --- | --- |

—

Εξεταστής

LATVIJA

| — | Maksātnespējas procesa administrators |
| --- | --- |

—

Maksātnespējas procesa administrators

LIETUVA

| — | Bankrutuojančių įmonių administratorius |
| --- | --- |

—

Bankrutuojančių įmonių administratorius

| — | Restruktūrizuojamų įmonių administratorius |
| --- | --- |

—

Restruktūrizuojamų įmonių administratorius

LUXEMBOURG

| — | Le curateur |
| --- | --- |

—

Le curateur

| — | Le commissaire |
| --- | --- |

—

Le commissaire

| — | Le liquidateur |
| --- | --- |

—

Le liquidateur

| — | Le conseil de gérance de la section d’assainissement du notariat |
| --- | --- |

—

Le conseil de gérance de la section d’assainissement du notariat

MAGYARORSZÁG

| — | Csődeljárás |
| --- | --- |

—

Csődeljárás

| — | Felszámolási eljárás |
| --- | --- |

—

Felszámolási eljárás

MALTA

| — | Amministratur Proviżorju |
| --- | --- |

—

Amministratur Proviżorju

| — | Riċevitur Uffiċjali |
| --- | --- |

—

Riċevitur Uffiċjali

| — | Stralċjarju |
| --- | --- |

—

Stralċjarju

| — | Manager Speċjali |
| --- | --- |

—

Manager Speċjali

| — | Kuraturi f’każ ta’ proċeduri ta’ falliment |
| --- | --- |

—

Kuraturi f’każ ta’ proċeduri ta’ falliment

NEDERLAND

| — | De curator in het faillissement |
| --- | --- |

—

De curator in het faillissement

| — | De bewindvoerder in de surséance van betaling |
| --- | --- |

—

De bewindvoerder in de surséance van betaling

| — | De bewindvoerder in de schuldsaneringsregeling natuurlijke personen |
| --- | --- |

—

De bewindvoerder in de schuldsaneringsregeling natuurlijke personen

ÖSTERREICH

| — | Masseverwalter |
| --- | --- |

—

Masseverwalter

| — | Ausgleichsverwalter |
| --- | --- |

—

Ausgleichsverwalter

| — | Sachverwalter |
| --- | --- |

—

Sachverwalter

| — | Treuhänder |
| --- | --- |

—

Treuhänder

| — | Besondere Verwalter |
| --- | --- |

—

Besondere Verwalter

| — | Konkursgericht |
| --- | --- |

—

Konkursgericht

POLSKA

| — | Syndyk |
| --- | --- |

—

Syndyk

| — | Nadzorca sądowy |
| --- | --- |

—

Nadzorca sądowy

| — | Zarządca |
| --- | --- |

—

Zarządca

PORTUGAL

| — | Administrador da insolvência |
| --- | --- |

—

Administrador da insolvência

| — | Gestor judicial |
| --- | --- |

—

Gestor judicial

| — | Liquidatário judicial |
| --- | --- |

—

Liquidatário judicial

| — | Comissão de credores |
| --- | --- |

—

Comissão de credores

SLOVENIJA

| — | Upravitelj prisilne poravnave |
| --- | --- |

—

Upravitelj prisilne poravnave

| — | Stečajni upravitelj |
| --- | --- |

—

Stečajni upravitelj

| — | Sodišče, pristojno za postopek prisilne poravnave |
| --- | --- |

—

Sodišče, pristojno za postopek prisilne poravnave

| — | Sodišče, pristojno za stečajni postopek |
| --- | --- |

—

Sodišče, pristojno za stečajni postopek

SLOVENSKO

| — | Správca |
| --- | --- |

—

Správca

| — | Predbežný správca |
| --- | --- |

—

Predbežný správca

| — | Nútený správca |
| --- | --- |

—

Nútený správca

| — | Likvidátor |
| --- | --- |

—

Likvidátor

SUOMI/FINLAND

| — | Pesänhoitaja/boförvaltare |
| --- | --- |

—

Pesänhoitaja/boförvaltare

| — | Selvittäjä/utredare |
| --- | --- |

—

Selvittäjä/utredare

SVERIGE

| — | Förvaltare |
| --- | --- |

—

Förvaltare

| — | God man |
| --- | --- |

—

God man

| — | Rekonstruktör |
| --- | --- |

—

Rekonstruktör

UNITED KINGDOM

| — | Liquidator |
| --- | --- |

—

Liquidator

| — | Supervisor of a voluntary arrangement |
| --- | --- |

—

Supervisor of a voluntary arrangement

| — | Administrator |
| --- | --- |

—

Administrator

| — | Official Receiver |
| --- | --- |

—

Official Receiver

| — | Trustee |
| --- | --- |

—

Trustee

| — | Provisional Liquidator |
| --- | --- |

—

Provisional Liquidator

| — | Judicial factor“ |
| --- | --- |

—

Judicial factor“

---

| 20.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 100/9 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 100/9

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 604/2005

z dne 19. aprila 2005

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 20. aprila 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. aprila 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1947/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 17).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 19. aprila 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 111,4 |
| 204 | 83,8 |
| 212 | 129,8 |
| 624 | 101,8 |
| 999 | 106,7 |
| 0707 00 05 | 052 | 134,3 |
| 204 | 52,5 |
| 999 | 93,4 |
| 0709 90 70 | 052 | 100,6 |
| 204 | 33,6 |
| 999 | 67,1 |
| 0805 10 20 | 052 | 46,8 |
| 204 | 46,7 |
| 212 | 50,3 |
| 220 | 47,8 |
| 400 | 53,7 |
| 624 | 60,6 |
| 999 | 51,0 |
| 0805 50 10 | 052 | 65,8 |
| 220 | 69,6 |
| 388 | 70,6 |
| 400 | 67,0 |
| 528 | 44,6 |
| 624 | 68,8 |
| 999 | 64,4 |
| 0808 10 80 | 388 | 90,2 |
| 400 | 134,5 |
| 404 | 123,2 |
| 508 | 66,4 |
| 512 | 73,3 |
| 524 | 63,2 |
| 528 | 77,5 |
| 720 | 72,3 |
| 804 | 109,7 |
| 999 | 90,0 |
| 0808 20 50 | 388 | 86,3 |
| 512 | 67,4 |
| 528 | 65,7 |
| 720 | 59,5 |
| 999 | 69,7 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

111,4

204

83,8

212

129,8

624

101,8

999

106,7

0707 00 05

052

134,3

204

52,5

999

93,4

0709 90 70

052

100,6

204

33,6

999

67,1

0805 10 20

052

46,8

204

46,7

212

50,3

220

47,8

400

53,7

624

60,6

999

51,0

0805 50 10

052

65,8

220

69,6

388

70,6

400

67,0

528

44,6

624

68,8

999

64,4

0808 10 80

388

90,2

400

134,5

404

123,2

508

66,4

512

73,3

524

63,2

528

77,5

720

72,3

804

109,7

999

90,0

0808 20 50

388

86,3

512

67,4

528

65,7

720

59,5

999

69,7

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 20.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 100/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 100/11

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 605/2005

z dne 19. aprila 2005

o spremembi Uredbe (ES) št. 296/96 o podatkih, ki jih morajo posredovati države članice, in o mesečnem knjiženju izdatkov, ki se financirajo iz Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1258/1999 z dne 17. maja 1999 o financiranju skupne kmetijske politike (1) in zlasti člena 5(3) in člena 7(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 3 Uredbe Komisije (ES) št. 296/96 je Komisija (2) redno obveščena o izdatkih, ki jih povzročijo države članice. Da bi se izognili odvečnemu sporočanju, je treba določiti, da se podatki posredujejo mesečno, ne da bi to vplivalo na obveznost držav članic, da dajejo na razpolago Komisije podatke tedensko, kar omogoča ustrezen nadzor razvoja izdatkov. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 3 Uredbe Komisije (ES) št. 296/96 je Komisija (2) redno obveščena o izdatkih, ki jih povzročijo države članice. Da bi se izognili odvečnemu sporočanju, je treba določiti, da se podatki posredujejo mesečno, ne da bi to vplivalo na obveznost držav članic, da dajejo na razpolago Komisije podatke tedensko, kar omogoča ustrezen nadzor razvoja izdatkov.

| (2) | Države članice morajo nekatere podatke poslati po elektronski poti v digitalni obliki, da bi Komisija lahko slednje uporabila neposredno za vodenje računov. Vendar mora v upravičenih primerih ostati omogočeno posredovanje z drugimi sredstvi. |
| --- | --- |

(2)

Države članice morajo nekatere podatke poslati po elektronski poti v digitalni obliki, da bi Komisija lahko slednje uporabila neposredno za vodenje računov. Vendar mora v upravičenih primerih ostati omogočeno posredovanje z drugimi sredstvi.

| (3) | Da bi poenostavili in racionalizirali upravne postopke, je treba istočasno poslati izvod podatkov v papirni obliki samo za mesečne povzetke. |
| --- | --- |

(3)

Da bi poenostavili in racionalizirali upravne postopke, je treba istočasno poslati izvod podatkov v papirni obliki samo za mesečne povzetke.

| (4) | V praksi navedba določenih količin ali območij v podrobni izjavi, ki jo predlože države članice, za mesečna predplačila ni pomembna. Zato ti podatki niso več potrebni. |
| --- | --- |

(4)

V praksi navedba določenih količin ali območij v podrobni izjavi, ki jo predlože države članice, za mesečna predplačila ni pomembna. Zato ti podatki niso več potrebni.

| (5) | Izplačila, ki jih izplača Komisija v okviru proračuna iz Jamstvenega oddelka EKUJS-a, so izključno v eurih. Države članice lahko za izplačila upravičencem izbirajo med plačilom v eurih ali njihovi nacionalni valuti. Vendar morajo plačilne agencije, ki izplačujejo plačila v nacionalni valuti ali v eurih, v državah članicah, ki niso uvedle eura, knjiženje opravljati ločeno glede na valuto plačila. Da bi se izognili dvojni konverziji plačil, je treba ukiniti možnost, da se navaja zneske, plačane v eurih, v nacionalni valuti. |
| --- | --- |

(5)

Izplačila, ki jih izplača Komisija v okviru proračuna iz Jamstvenega oddelka EKUJS-a, so izključno v eurih. Države članice lahko za izplačila upravičencem izbirajo med plačilom v eurih ali njihovi nacionalni valuti. Vendar morajo plačilne agencije, ki izplačujejo plačila v nacionalni valuti ali v eurih, v državah članicah, ki niso uvedle eura, knjiženje opravljati ločeno glede na valuto plačila. Da bi se izognili dvojni konverziji plačil, je treba ukiniti možnost, da se navaja zneske, plačane v eurih, v nacionalni valuti.

| (6) | Če na osnovi izjav o izdatkih, prejetih s strani držav članic, skupni znesek vnaprejšnjih obveznosti, ki bi lahko bile odobrene v skladu s členom 150(3) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), presega polovico skupnih proračunskih sredstev za tekoče proračunsko leto, mora Komisija te zneske zmanjšati. Zaradi dobrega poslovodenja je treba to zmanjšanje proporcionalno porazdeliti med vse države članice na podlagi njihovih izjav o izdatkih. |
| --- | --- |

(6)

Če na osnovi izjav o izdatkih, prejetih s strani držav članic, skupni znesek vnaprejšnjih obveznosti, ki bi lahko bile odobrene v skladu s členom 150(3) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3), presega polovico skupnih proračunskih sredstev za tekoče proračunsko leto, mora Komisija te zneske zmanjšati. Zaradi dobrega poslovodenja je treba to zmanjšanje proporcionalno porazdeliti med vse države članice na podlagi njihovih izjav o izdatkih.

| (7) | Če proračun Skupnosti ni bil sprejet do začetka proračunskega leta, drugi pododstavek člena 13(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 določa, da se izplačila lahko izvršujejo mesečno po programih do največ ene dvanajstine odobrenih proračunskih sredstev za zadevni program v preteklem proračunskem letu. Za pravično razdelitev razpoložljivih sredstev med države članice je treba določiti, da se v tem primeru predplačila dodelijo v procentu glede na izjave o izdatkih, ki jih je za vsak program predložila država članica, in da je saldo, ki ni bil porabljen v danem mesecu, prerazporejen s sklepi Komisije na naslednja mesečna izplačila. |
| --- | --- |

(7)

Če proračun Skupnosti ni bil sprejet do začetka proračunskega leta, drugi pododstavek člena 13(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 določa, da se izplačila lahko izvršujejo mesečno po programih do največ ene dvanajstine odobrenih proračunskih sredstev za zadevni program v preteklem proračunskem letu. Za pravično razdelitev razpoložljivih sredstev med države članice je treba določiti, da se v tem primeru predplačila dodelijo v procentu glede na izjave o izdatkih, ki jih je za vsak program predložila država članica, in da je saldo, ki ni bil porabljen v danem mesecu, prerazporejen s sklepi Komisije na naslednja mesečna izplačila.

| (8) | Kot del reforme SKP in v okviru uvedbe režima enotnega izplačila je spoštovanje plačilnih rokov s strani držav članic bistveno za dobro uporabo pravil finančne discipline. Zato je treba določiti posebna pravila, da bi se, kadar je mogoče, izognili tveganju prekoračitve letnih odobrenih proračunskih sredstev Skupnosti. |
| --- | --- |

(8)

Kot del reforme SKP in v okviru uvedbe režima enotnega izplačila je spoštovanje plačilnih rokov s strani držav članic bistveno za dobro uporabo pravil finančne discipline. Zato je treba določiti posebna pravila, da bi se, kadar je mogoče, izognili tveganju prekoračitve letnih odobrenih proračunskih sredstev Skupnosti.

| (9) | Kadar pride do zamud pri pošiljanju spremnih dokumentov glede plačil, izvršenih na podlagi Uredbe Komisije št. 817/2004 z dne 29. aprila 2004 o spremembah uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) (4), je treba zaradi dobrega upravnega poslovodenja omogočiti plačila Komisije državi članici za mesec september v naslednjem mesecu. |
| --- | --- |

(9)

Kadar pride do zamud pri pošiljanju spremnih dokumentov glede plačil, izvršenih na podlagi Uredbe Komisije št. 817/2004 z dne 29. aprila 2004 o spremembah uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 1257/1999 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada (EKUJS) (4), je treba zaradi dobrega upravnega poslovodenja omogočiti plačila Komisije državi članici za mesec september v naslednjem mesecu.

| (10) | Za operacije skladiščenja, ki se izvedejo v mesecu septembru, se 50 % izdatkov knjiži v oktobru, razlika pa v novembru. Za poenostavitev knjigovodstva plačilnih agencij je treba določiti, da se izdatki za te operacije upoštevajo 100 % v mesecu oktobru. |
| --- | --- |

(10)

Za operacije skladiščenja, ki se izvedejo v mesecu septembru, se 50 % izdatkov knjiži v oktobru, razlika pa v novembru. Za poenostavitev knjigovodstva plačilnih agencij je treba določiti, da se izdatki za te operacije upoštevajo 100 % v mesecu oktobru.

| (11) | Izdatki, sofinancirani iz proračuna Skupnosti in nacionalnih proračunov v okviru razvoja podeželja, morajo biti prijavljeni najpozneje do drugega meseca po izplačilu upravičencem. Zaradi uskladitve računovodskih pravil, ki se uporabljajo v okviru Jamstvenega oddelka EKUJS, je treba določiti, da se te izdatke prijavi v mesecu, v katerem so bila plačila izplačana upravičencem. |
| --- | --- |

(11)

Izdatki, sofinancirani iz proračuna Skupnosti in nacionalnih proračunov v okviru razvoja podeželja, morajo biti prijavljeni najpozneje do drugega meseca po izplačilu upravičencem. Zaradi uskladitve računovodskih pravil, ki se uporabljajo v okviru Jamstvenega oddelka EKUJS, je treba določiti, da se te izdatke prijavi v mesecu, v katerem so bila plačila izplačana upravičencem.

| (12) | Zato je treba Uredbo (ES) št. 296/96 ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(12)

Zato je treba Uredbo (ES) št. 296/96 ustrezno spremeniti.

| (13) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora Sklada – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora Sklada –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 296/96 se spremeni, kakor je navedeno:

| 1. | Člen 3 se spremeni:






  (a) | Odstavki 1, 2 in 3 se nadomestijo z naslednjim besedilom:
  „1.   Države članice zbirajo in dajejo Komisiji na razpolago podatke o skupnem znesku izdatkov, nastalih vsak teden.
  Najpozneje tretji delovni dan vsakega tedna države članice dajo na razpolago podatke o skupnem znesku izdatkov, nastalih od začetka meseca do konca predhodnega tedna.
  Če teden pade v dva meseca, države članice najpozneje tretji delovni dan naslednjega meseca dajo na razpolago podatke o skupnem znesku izdatkov, nastalih v predhodnem mesecu.
  2.   Države članice elektronsko posredujejo podatke o skupnem znesku izdatkov, nastalih za dani mesec in vse podatke, ki pojasnjujejo večje razlike med oceno, pripravljeno v skladu z odstavkom 5, in izdatki, nastalimi najpozneje tretji delovni dan naslednjega meseca.
  3.   Skupni znesek izdatkov za pretekli mesec države članice po elektronski poti sporočijo Komisiji najpozneje do 10. dne vsakega meseca.
  Sporočilo o izdatkih v obdobju od 1. in 15. oktobra pa se pošlje najpozneje do 25. dne istega meseca.
  3a.   V upravičenih primerih Komisija lahko sprejme prenos podatkov, navedenih v odstavkih 2 in 3, prek drugih sredstev.“; |
| --- | --- | --- |

1.

Člen 3 se spremeni:

(a)

Odstavki 1, 2 in 3 se nadomestijo z naslednjim besedilom:

„1.   Države članice zbirajo in dajejo Komisiji na razpolago podatke o skupnem znesku izdatkov, nastalih vsak teden.

Najpozneje tretji delovni dan vsakega tedna države članice dajo na razpolago podatke o skupnem znesku izdatkov, nastalih od začetka meseca do konca predhodnega tedna.

Če teden pade v dva meseca, države članice najpozneje tretji delovni dan naslednjega meseca dajo na razpolago podatke o skupnem znesku izdatkov, nastalih v predhodnem mesecu.

2.   Države članice elektronsko posredujejo podatke o skupnem znesku izdatkov, nastalih za dani mesec in vse podatke, ki pojasnjujejo večje razlike med oceno, pripravljeno v skladu z odstavkom 5, in izdatki, nastalimi najpozneje tretji delovni dan naslednjega meseca.

3.   Skupni znesek izdatkov za pretekli mesec države članice po elektronski poti sporočijo Komisiji najpozneje do 10. dne vsakega meseca.

Sporočilo o izdatkih v obdobju od 1. in 15. oktobra pa se pošlje najpozneje do 25. dne istega meseca.

3a.   V upravičenih primerih Komisija lahko sprejme prenos podatkov, navedenih v odstavkih 2 in 3, prek drugih sredstev.“;

| (b) | Odstavek 5 se nadomesti z naslednjim besedilom:
  „5   Države članice najpozneje do 20. dne vsakega meseca po elektronski poti pošljejo Komisiji komplet dokumentov za knjiženje izdatkov iz preteklega meseca v breme proračuna Skupnosti. Komplet dokumentov za knjiženje izdatkov, nastalih med 1. in 15. oktobrom, je treba poslati najpozneje do 10. novembra.
  Povzetek podatkov, navedenih v odstavku 6(b), je treba Komisiji poslati tudi v papirni obliki.“; |
| --- | --- |

(b)

Odstavek 5 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„5   Države članice najpozneje do 20. dne vsakega meseca po elektronski poti pošljejo Komisiji komplet dokumentov za knjiženje izdatkov iz preteklega meseca v breme proračuna Skupnosti. Komplet dokumentov za knjiženje izdatkov, nastalih med 1. in 15. oktobrom, je treba poslati najpozneje do 10. novembra.

Povzetek podatkov, navedenih v odstavku 6(b), je treba Komisiji poslati tudi v papirni obliki.“;

| (c) | Odstavek 6 se spremeni, kakor je navedeno:






  (i) | v točki (a) se tretja alinea črta; |
| --- | --- | --- |

(c)

Odstavek 6 se spremeni, kakor je navedeno:

(i)

v točki (a) se tretja alinea črta;

| (ii) | točka (b) se nadomesti z naslednjim besedilom:






  „(b) | povzetek podatkov iz točke (a);“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

točka (b) se nadomesti z naslednjim besedilom:

„(b)

povzetek podatkov iz točke (a);“;

| (d) | Odstavek 9 se nadomesti z naslednjim besedilom:
  „9.   Plačilne agencije v državah članicah, ki niso uvedle eura, morajo knjiženje opravljati ločeno glede na valuto, v kateri so bila izvršena izplačila upravičencem. Enako ločevanje se mora ohranjati pri poročilih, sestavljenih v okviru postopka poračunavanja stroškov.“. |
| --- | --- |

(d)

Odstavek 9 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„9.   Plačilne agencije v državah članicah, ki niso uvedle eura, morajo knjiženje opravljati ločeno glede na valuto, v kateri so bila izvršena izplačila upravičencem. Enako ločevanje se mora ohranjati pri poročilih, sestavljenih v okviru postopka poračunavanja stroškov.“.

| 2. | Člen 4 se spremeni:






  (a) | Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim besedilom:
  „1.   Komisija na podlagi podatkov, poslanih v skladu s členom 3 in brez poseganja v določbe člena 14 Uredbe Sveta št. 2040/2000/ES (5), sprejme sklep in izvede mesečna predplačila za knjižene izdatke.
  Če vnaprejšnje obveznosti v skladu s členom 150(3) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (6) presegajo polovico skupnih ustreznih sredstev za tekoče proračunsko leto, se predplačila razdelijo v procentu glede na izjave o izdatkih, ki jih predložijo države članice. Komisija upošteva razliko zneskov, ki niso bili povrnjeni državam članicam, pri naslednjih povračilih.
  Če proračun Skupnosti ni bil sprejet do začetka proračunskega leta, se predplačila razdelijo v procentu glede na izjave o izdatkih, ki jih predložijo države članice, po programu stroškov in ob upoštevanju omejitev iz člena 13 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002. Komisija upošteva razliko zneskov, ki niso bili povrnjeni državam članicam, pri naslednjih povračilih. |
| --- | --- | --- |

2.

Člen 4 se spremeni:

(a)

Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„1.   Komisija na podlagi podatkov, poslanih v skladu s členom 3 in brez poseganja v določbe člena 14 Uredbe Sveta št. 2040/2000/ES (5), sprejme sklep in izvede mesečna predplačila za knjižene izdatke.

Če vnaprejšnje obveznosti v skladu s členom 150(3) Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (6) presegajo polovico skupnih ustreznih sredstev za tekoče proračunsko leto, se predplačila razdelijo v procentu glede na izjave o izdatkih, ki jih predložijo države članice. Komisija upošteva razliko zneskov, ki niso bili povrnjeni državam članicam, pri naslednjih povračilih.

Če proračun Skupnosti ni bil sprejet do začetka proračunskega leta, se predplačila razdelijo v procentu glede na izjave o izdatkih, ki jih predložijo države članice, po programu stroškov in ob upoštevanju omejitev iz člena 13 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002. Komisija upošteva razliko zneskov, ki niso bili povrnjeni državam članicam, pri naslednjih povračilih.

| (b) | Odstavek 2 se nadomesti z naslednjim besedilom:
  „2.   Vsa predplačila za knjižene izdatke se zmanjšajo za izdatke, ki nastanejo po dogovorjenih rokih, navedenih spodaj:






  (a) | če izdatki, nastali po poteku roka, znašajo 4 % ali manj od izdatkov, nastalih pred potekom roka, se predplačilo ne zmanjša; |
| --- | --- | --- |

(b)

Odstavek 2 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„2.   Vsa predplačila za knjižene izdatke se zmanjšajo za izdatke, ki nastanejo po dogovorjenih rokih, navedenih spodaj:

(a)

če izdatki, nastali po poteku roka, znašajo 4 % ali manj od izdatkov, nastalih pred potekom roka, se predplačilo ne zmanjša;

| (b) | nad pragom 4 % se vsi dodatni izdatki, ki nastanejo z zamudo do:






  — | enega meseca, zmanjšajo za 10 %, |
| --- | --- | --- |

(b)

nad pragom 4 % se vsi dodatni izdatki, ki nastanejo z zamudo do:

—

enega meseca, zmanjšajo za 10 %,

| — | dveh mesecev, zmanjšajo za 25 %, |
| --- | --- |

—

dveh mesecev, zmanjšajo za 25 %,

| — | treh mesecev, zmanjšajo za 45 %, |
| --- | --- |

—

treh mesecev, zmanjšajo za 45 %,

| — | štirih mesecev, zmanjšajo za 70 %, |
| --- | --- |

—

štirih mesecev, zmanjšajo za 70 %,

| — | petih mesecev ali več, zmanjšajo za 100 %. |
| --- | --- |

—

petih mesecev ali več, zmanjšajo za 100 %.

| (c) | Vendar se za neposredna plačila v smislu člena 12 in naslova III ali, kjer je primerno, naslova IVa Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 (7), izvršena v letu N, po predpisanem roku in po 15. oktobru leta N+1, uporabljajo naslednji pogoji:






  — | če prag 4 % iz točke (a) ni bil v celoti izkoriščen za plačila, izvršena najpozneje do 15. oktobra leta N+1 in če preostanek praga presega 2 %, se le-ta zmanjša za 2 %, |
| --- | --- | --- |

(c)

Vendar se za neposredna plačila v smislu člena 12 in naslova III ali, kjer je primerno, naslova IVa Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 (7), izvršena v letu N, po predpisanem roku in po 15. oktobru leta N+1, uporabljajo naslednji pogoji:

—

če prag 4 % iz točke (a) ni bil v celoti izkoriščen za plačila, izvršena najpozneje do 15. oktobra leta N+1 in če preostanek praga presega 2 %, se le-ta zmanjša za 2 %,

| — | v vsakem primeru plačila, izvršena v proračunskem letu N+2 in naslednjih letih, so za zadevno državo članico upravičena le do nacionalne zgornje meje iz Prilog VIII ali VIII (a) ali v mejah letnega finančnega okvira, uvedenega skladno s členom 143b(3) Uredbe (ES) št. 1782/2003 za leto pred proračunskim letom, v katerem se izplačilo izvrši, če je to primerno, povečan za zneske mlečne premije in dodatnih plačil iz členov 95 in 96 in dodatnega zneska pomoči iz člena 12 navedene uredbe, zmanjšanim za odstotek iz člena 10 in popravljen s prilagoditvijo iz člena 11, ob upoštevanju člena 12(a) iste uredbe in zneskov iz člena 4 Uredbe 188/2005 (8), |
| --- | --- |

—

v vsakem primeru plačila, izvršena v proračunskem letu N+2 in naslednjih letih, so za zadevno državo članico upravičena le do nacionalne zgornje meje iz Prilog VIII ali VIII (a) ali v mejah letnega finančnega okvira, uvedenega skladno s členom 143b(3) Uredbe (ES) št. 1782/2003 za leto pred proračunskim letom, v katerem se izplačilo izvrši, če je to primerno, povečan za zneske mlečne premije in dodatnih plačil iz členov 95 in 96 in dodatnega zneska pomoči iz člena 12 navedene uredbe, zmanjšanim za odstotek iz člena 10 in popravljen s prilagoditvijo iz člena 11, ob upoštevanju člena 12(a) iste uredbe in zneskov iz člena 4 Uredbe 188/2005 (8),

| — | po uporabi zgoraj navedenih pragov se zadevni izdatki iz te točke zmanjšajo za 100 %. |
| --- | --- |

—

po uporabi zgoraj navedenih pragov se zadevni izdatki iz te točke zmanjšajo za 100 %.

| (d) | Komisija bo uporabila drugačno terminsko lestvico in/ali manjši delež zmanjšanja ali predplačila sploh ne zmanjša, če se za nekatere ukrepe pojavijo posebni pogoji poslovanja, ali če država članica predloži utemeljeno obrazložitev.
  Vendar se v primeru plačil iz točke (c) uporablja predhodni stavek za zgornje meje, navedene v drugi alinei točke (c). |
| --- | --- |

(d)

Komisija bo uporabila drugačno terminsko lestvico in/ali manjši delež zmanjšanja ali predplačila sploh ne zmanjša, če se za nekatere ukrepe pojavijo posebni pogoji poslovanja, ali če država članica predloži utemeljeno obrazložitev.

Vendar se v primeru plačil iz točke (c) uporablja predhodni stavek za zgornje meje, navedene v drugi alinei točke (c).

| (e) | Zmanjšanja iz tega člena se izvedejo v skladu s pravili iz člena 14 Uredbe 2040/2000/ES. |
| --- | --- |

(e)

Zmanjšanja iz tega člena se izvedejo v skladu s pravili iz člena 14 Uredbe 2040/2000/ES.

| (c) | Odstavek 6 se nadomesti z naslednjim besedilom:
  „6.   Če Komisija dokumentov iz člena 55(1) Uredbe Komisije (ES) št. 817/2004 (9) ne prejme vsako leto do 30. septembra, lahko, potem ko obvesti zadevno državo članico, odloži v skladu z navedeno uredbo izplačilo predplačila za izdatke, nastale v mesecu septembru, do predplačila za izdatke meseca oktobra. |
| --- | --- |

(c)

Odstavek 6 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„6.   Če Komisija dokumentov iz člena 55(1) Uredbe Komisije (ES) št. 817/2004 (9) ne prejme vsako leto do 30. septembra, lahko, potem ko obvesti zadevno državo članico, odloži v skladu z navedeno uredbo izplačilo predplačila za izdatke, nastale v mesecu septembru, do predplačila za izdatke meseca oktobra.

| 3. | Člen 5(2) se nadomesti z naslednjim besedilom:
  „2.   Plačilne agencije knjižijo znesek izdatkov iz odstavka 1 v mesecu, ki sledi tistemu, v katerem so poslovni dogodki nastali. Poslovni dogodki, ki se zajamejo v poročilu, sprejetem ob koncu nekega meseca, so dogodki, ki so nastali od začetka finančnega leta do konca istega meseca.
  Vendar izdatke za dogodke, ki nastanejo v septembru, plačilne agencije knjižijo najpozneje do 15. oktobra.“. |
| --- | --- |

3.

Člen 5(2) se nadomesti z naslednjim besedilom:

„2.   Plačilne agencije knjižijo znesek izdatkov iz odstavka 1 v mesecu, ki sledi tistemu, v katerem so poslovni dogodki nastali. Poslovni dogodki, ki se zajamejo v poročilu, sprejetem ob koncu nekega meseca, so dogodki, ki so nastali od začetka finančnega leta do konca istega meseca.

Vendar izdatke za dogodke, ki nastanejo v septembru, plačilne agencije knjižijo najpozneje do 15. oktobra.“.

| 4. | Člen 7(1)(b) se črta. |
| --- | --- |

4.

Člen 7(1)(b) se črta.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 16. oktobra 2005, razen člena 1(1)(d) in (4), ki se uporablja od 16. oktobra 2006.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. aprila 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 103.

1

(2)  UL L 39, 17.2.1996, str. 5. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1655/2004 (UL L 298, 23.9.2004, str. 3).

2

(3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

3

(4)  UL L 153, 30.4.2004, str. 4.

4

(5)  UL L 244, 29.9.2000, str. 27.

5

(6)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.“.

6

(7)  UL L 270, 21.10.2003, str. 1.

7

(8)  UL L 31, 4.2.2005, str. 6.“.

8

(9)  UL L 153, 30.4.2004, str. 4.“.

9

---

| 20.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 100/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 100/15

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 606/2005

z dne 19. aprila 2005

o spremembi Uredbe (ES) št. 795/2004 o podrobnih pravilih za izvajanje sheme enotnega plačila, predvidenega v Uredbi Sveta (ES) št. 1782/2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete ter o spremembi uredb (EGS) št. 2019/93, (ES) št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001, (ES) št. 1454/2001, (ES) št. 1868/94, (ES) št. 1251/1999, (ES) št. 1254/1999, (ES) št. 1673/2000, (EGS) št. 2358/71 in (ES) št. 2529/2001 (1), in zlasti drugega pododstavka člena 51(b) in člena 145(c) in (d) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 795/2004 (2) uvaja pravila za izvajanje sheme enotnega plačila od leta 2005. Izkušnje iz administrativnega in operativnega izvajanja navedene sheme na nacionalni ravni so pokazale, da so v določenih pogledih potrebna dodatna podrobnejša pravila, v drugih pa je treba obstoječa pravila razjasniti in prilagoditi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 795/2004 (2) uvaja pravila za izvajanje sheme enotnega plačila od leta 2005. Izkušnje iz administrativnega in operativnega izvajanja navedene sheme na nacionalni ravni so pokazale, da so v določenih pogledih potrebna dodatna podrobnejša pravila, v drugih pa je treba obstoječa pravila razjasniti in prilagoditi.

| (2) | Člen 24(2) Uredbe (ES) št. 795/2004 določa, da države članice določijo začetek desetmesečnega obdobja iz člena 44(3) Uredbe (ES) št. 1782/2003 za vsakega posameznega kmeta z enim datumom v obdobju, ki se določi med 1. septembrom koledarskega leta pred letom vložitve zahtevka v okviru sheme enotnega plačila in 30. aprilom naslednjega koledarskega leta, ali pa kmetu prepustijo odločitev glede začetka v določenem obdobju. Primerno je, da se kmetom dovoli več prožnosti pri določanju začetka desetmesečnega obdobja na ravni vsake parcele, ko tako narekujejo posebne kmetijske razmere. |
| --- | --- |

(2)

Člen 24(2) Uredbe (ES) št. 795/2004 določa, da države članice določijo začetek desetmesečnega obdobja iz člena 44(3) Uredbe (ES) št. 1782/2003 za vsakega posameznega kmeta z enim datumom v obdobju, ki se določi med 1. septembrom koledarskega leta pred letom vložitve zahtevka v okviru sheme enotnega plačila in 30. aprilom naslednjega koledarskega leta, ali pa kmetu prepustijo odločitev glede začetka v določenem obdobju. Primerno je, da se kmetom dovoli več prožnosti pri določanju začetka desetmesečnega obdobja na ravni vsake parcele, ko tako narekujejo posebne kmetijske razmere.

| (3) | Člen 51 Uredbe (ES) št. 1782/2003, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 864/2004 in se uporablja od 1. januarja 2005 v skladu z Uredbo (ES) št. 394/2005 (3), pooblašča države članice, da dovolijo pridelovanje naknadnih posevkov na upravičenih hektarjih, ki izpolnjujejo pogoje, za obdobje največ treh mesecev, ki se vsako leto začne 15. avgusta. Primerno je predlagati navedeni datum, da se omogoči obdelovanje začasnih posevkov z vrtninami na območjih, kjer se žita običajno žanjejo prej zaradi podnebnih razlogov, ki so jih Komisiji sporočile zadevne države članice. |
| --- | --- |

(3)

Člen 51 Uredbe (ES) št. 1782/2003, kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 864/2004 in se uporablja od 1. januarja 2005 v skladu z Uredbo (ES) št. 394/2005 (3), pooblašča države članice, da dovolijo pridelovanje naknadnih posevkov na upravičenih hektarjih, ki izpolnjujejo pogoje, za obdobje največ treh mesecev, ki se vsako leto začne 15. avgusta. Primerno je predlagati navedeni datum, da se omogoči obdelovanje začasnih posevkov z vrtninami na območjih, kjer se žita običajno žanjejo prej zaradi podnebnih razlogov, ki so jih Komisiji sporočile zadevne države članice.

| (4) | Uredbo (ES) št. 795/2004 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 795/2004 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ker se Uredba (ES) št. 795/2004 uporablja od 1. januarja 2005, je primerno, da se določbe, predvidene s to uredbo, uporabljajo retroaktivno od navedenega datuma. |
| --- | --- |

(5)

Ker se Uredba (ES) št. 795/2004 uporablja od 1. januarja 2005, je primerno, da se določbe, predvidene s to uredbo, uporabljajo retroaktivno od navedenega datuma.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za neposredna plačila – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za neposredna plačila –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 795/2004 se spremeni:

| 1. | Členu 24(2) se doda naslednji pododstavek:
  „Vendar če tako narekujejo posebne kmetijske razmere, lahko države članice pooblastijo kmete, da v obdobju iz prvega pododstavka določijo dva različna datuma za začetek 10-mesečnega obdobja za svoja kmetijska gospodarstva. Kmetje, ki uporabijo to možnost, v enotnem zahtevku navedejo poleg informacij, ki jih morajo posredovati v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 796/2004, tudi svojo izbiro za vsako posamezno parcelo.“ |
| --- | --- |

1.

Členu 24(2) se doda naslednji pododstavek:

„Vendar če tako narekujejo posebne kmetijske razmere, lahko države članice pooblastijo kmete, da v obdobju iz prvega pododstavka določijo dva različna datuma za začetek 10-mesečnega obdobja za svoja kmetijska gospodarstva. Kmetje, ki uporabijo to možnost, v enotnem zahtevku navedejo poleg informacij, ki jih morajo posredovati v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 796/2004, tudi svojo izbiro za vsako posamezno parcelo.“

| 2. | Vstavi se naslednji člen 28a:
  „Člen 28a
  Trimesečno obdobje, določeno v členu 51(b) Uredbe (ES) št. 1782/2003
  Države članice, navedene v Prilogi, so pooblaščene, da dovolijo pridelovanje naknadnih posevkov na upravičenih hektarjih v obdobju, ne daljšem od treh mesecev, ki se vsako leto začne z dnem, določenem v navedeni Prilogi za vsako državo članico.“ |
| --- | --- |

2.

Vstavi se naslednji člen 28a:

„Člen 28a

Trimesečno obdobje, določeno v členu 51(b) Uredbe (ES) št. 1782/2003

Države članice, navedene v Prilogi, so pooblaščene, da dovolijo pridelovanje naknadnih posevkov na upravičenih hektarjih v obdobju, ne daljšem od treh mesecev, ki se vsako leto začne z dnem, določenem v navedeni Prilogi za vsako državo članico.“

| 3. | Doda se Priloga, določena v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

3.

Doda se Priloga, določena v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati z dnem objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. aprila 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 118/2005 (UL L 24, 27.1.2005, str. 15).

1

(2)  UL L 141, 30.4.2004, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 394/2005. (UL L 63, 10.3.2005, str. 17).

2

(3)  UL L 161, 30.4.2004, str. 48.

3

---

PRILOGA

„PRILOGA

| Država članica | Datum |
| --- | --- |
| Portugalska | 1. marec |
| Nemčija | 15. julij |
| Avstrija | 30. junij |
| Danska | 15. julij |
| Italija | 11. junij“ |

Država članica

Datum

Portugalska

1. marec

Nemčija

15. julij

Avstrija

30. junij

Danska

15. julij

Italija

11. junij“

---

| 20.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 100/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 100/17

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 607/2005

z dne 18. aprila 2005

o četrti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1763/2004 o uvedbi določenih omejevalnih ukrepov v podporo učinkovitemu izvajanju mandata Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1763/2004 z dne 11. oktobra 2004 o uvedbi določenih omejevalnih ukrepov v podporo učinkovitemu izvajanju mandata Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ) (1), in zlasti člena 10(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Uredbi (ES) št. 1763/2004 navaja osebe, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in ekonomskih virov iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Uredbi (ES) št. 1763/2004 navaja osebe, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in ekonomskih virov iz navedene uredbe.

| (2) | Komisija je pooblaščena, da spremeni zadevno Prilogo ob upoštevanju Sklepa Sveta o izvajanju skupnega stališča Sveta 2004/694/SZVP z dne 11. oktobra 2004 o nadaljnjih ukrepih v podporo učinkovitemu izvajanju mandata Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ) (2). Sklep Sveta 2005/316/SZVP (3) izvaja navedeno skupno stališče. Prilogo I k Uredbi (ES) št. 1763/2004 je zato treba ustrezno spremeniti, |
| --- | --- |

(2)

Komisija je pooblaščena, da spremeni zadevno Prilogo ob upoštevanju Sklepa Sveta o izvajanju skupnega stališča Sveta 2004/694/SZVP z dne 11. oktobra 2004 o nadaljnjih ukrepih v podporo učinkovitemu izvajanju mandata Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ) (2). Sklep Sveta 2005/316/SZVP (3) izvaja navedeno skupno stališče. Prilogo I k Uredbi (ES) št. 1763/2004 je zato treba ustrezno spremeniti,

| (3) | Da bi zagotovili učinkovitost ukrepov iz te uredbe, mora uredba začeti veljati takoj – |
| --- | --- |

(3)

Da bi zagotovili učinkovitost ukrepov iz te uredbe, mora uredba začeti veljati takoj –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 1763/2004 se spremeni, kot je določeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. aprila 2005

Za Komisijo

Benita FERRERO-WALDNER

Članica Komisije

---

(1)  UL L 315, 14.10.2004, str. 14. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 295/2005 (UL L 50, 23.2.2005, str. 5).

1

(2)  UL L 315, 14.10.2004, str. 52.

2

(3)  Glej stran 54 tega Uradnega lista.

3

---

PRILOGA

Priloga I k Uredbi (ES) št. 1763/2004 se spremeni:

| 1. | Dodajo se naslednje osebe:






  a) | Tolimir, Zdravko. Datum rojstva: 27.11.1948. |
| --- | --- | --- |

1.

Dodajo se naslednje osebe:

a)

Tolimir, Zdravko. Datum rojstva: 27.11.1948.

| 2. | Črtajo se naslednje osebe:






  a) | Borovčanin, Ljubomir. Datum rojstva: 27.2.1960. Kraj rojstva: Han Pijesak, Bosna in Hercegovina. Državljanstvo: Bosne in Hercegovine. |
| --- | --- | --- |

2.

Črtajo se naslednje osebe:

a)

Borovčanin, Ljubomir. Datum rojstva: 27.2.1960. Kraj rojstva: Han Pijesak, Bosna in Hercegovina. Državljanstvo: Bosne in Hercegovine.

| b) | Janković, Gojko. Datum rojstva: 31.10.1954. Kraj rojstva: Trbušče, Občina Foča, Bosna in Hercegovina. Državljanstvo: Bosne in Hercegovine. |
| --- | --- |

b)

Janković, Gojko. Datum rojstva: 31.10.1954. Kraj rojstva: Trbušče, Občina Foča, Bosna in Hercegovina. Državljanstvo: Bosne in Hercegovine.

| c) | Lukić, Milan. Datum rojstva: 6.9.1967. Kraj rojstva: Višegrad, Bosna in Hercegovina. Državljanstvo: (a) Bosne in Hercegovine, (b) morda Srbije in Črne gore. |
| --- | --- |

c)

Lukić, Milan. Datum rojstva: 6.9.1967. Kraj rojstva: Višegrad, Bosna in Hercegovina. Državljanstvo: (a) Bosne in Hercegovine, (b) morda Srbije in Črne gore.

| d) | Nikolić, Drago. Datum rojstva: 9.11.1957. Kraj rojstva: Bratunac, Bosna in Hercegovina. Državljanstvo: Bosne in Hercegovine. |
| --- | --- |

d)

Nikolić, Drago. Datum rojstva: 9.11.1957. Kraj rojstva: Bratunac, Bosna in Hercegovina. Državljanstvo: Bosne in Hercegovine.

| e) | Pandurević, Vinko. Datum rojstva: 25.6.1959. Kraj rojstva: Sokolac, Bosna in Hercegovina. Državljanstvo: (a) Bosne in Hercegovine, (b) morda Srbije in Črne gore. |
| --- | --- |

e)

Pandurević, Vinko. Datum rojstva: 25.6.1959. Kraj rojstva: Sokolac, Bosna in Hercegovina. Državljanstvo: (a) Bosne in Hercegovine, (b) morda Srbije in Črne gore.

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

| 20.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 100/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 100/19

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 16. marca 2004

o načrtovani pomoči Italije za reševanje kriznih razmer pri gojenju breskev v Piemontu

(notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 473)

(Besedilo v italijanskem jeziku je edino verodostojno)

(2005/313/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 88(2)(1) Pogodbe,

po pozivu zadevnim strankam, da podajo pripombe skladno z navedenim členom,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | V pismu z dne 20. septembra 2002, prejetim dne 25. septembra 2002, je stalno predstavništvo Italije v Evropski skupnosti obvestilo Komisijo o pomoči, ki je namenjena reševanju kriznih razmer pri gojenju breskev v Piemontu. |
| --- | --- |

(1)

V pismu z dne 20. septembra 2002, prejetim dne 25. septembra 2002, je stalno predstavništvo Italije v Evropski skupnosti obvestilo Komisijo o pomoči, ki je namenjena reševanju kriznih razmer pri gojenju breskev v Piemontu.

| (2) | V pismu z dne 10. aprila 2003, prejetim 15. aprila 2003, in v pismu z dne 7. avgusta 2003, prejetim 8. avgusta 2003, je stalno predstavništvo Italije v Evropski skupnosti predložilo Komisiji dopolnilne informacije, ki jih je ta zahtevala od italijanskih organov v pismih z dne 13. novembra 2002 in 5. junija 2003. |
| --- | --- |

(2)

V pismu z dne 10. aprila 2003, prejetim 15. aprila 2003, in v pismu z dne 7. avgusta 2003, prejetim 8. avgusta 2003, je stalno predstavništvo Italije v Evropski skupnosti predložilo Komisiji dopolnilne informacije, ki jih je ta zahtevala od italijanskih organov v pismih z dne 13. novembra 2002 in 5. junija 2003.

| (3) | V pismu z dne 2. oktobra 2003 je Komisija obvestila Italijo o svoji odločitvi, da začne postopek iz člena 88(2) Pogodbe v zvezi s tovrstno pomočjo. |
| --- | --- |

(3)

V pismu z dne 2. oktobra 2003 je Komisija obvestila Italijo o svoji odločitvi, da začne postopek iz člena 88(2) Pogodbe v zvezi s tovrstno pomočjo.

| (4) | Odločitev Komisije o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (1). Komisija je pozvala zainteresirane strani, da predložijo pripombe o zadevni pomoči. |
| --- | --- |

(4)

Odločitev Komisije o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (1). Komisija je pozvala zainteresirane strani, da predložijo pripombe o zadevni pomoči.

| (5) | V tej zvezi Komisija ni prejela nobene pripombe. |
| --- | --- |

(5)

V tej zvezi Komisija ni prejela nobene pripombe.

II.   OPIS

| (6) | Zadevni ukrep je bil predložen zaradi škode, še zlasti tiste, ki jo je povzročila predvsem toča leta 2002 v Piemontu, pri čemer so bili poškodovani nasadi breskev in nektarin. V začetku je bil z ukrepom načrtovan umik 6 000 ton sadja (breskev in nektarin) s trga, ki bi jih namenili kompostiranju. Po mnenju italijanskih organov naj bi bilo sadje upravičeno do izjem po členu 87(2)(b) Pogodbe. |
| --- | --- |

(6)

Zadevni ukrep je bil predložen zaradi škode, še zlasti tiste, ki jo je povzročila predvsem toča leta 2002 v Piemontu, pri čemer so bili poškodovani nasadi breskev in nektarin. V začetku je bil z ukrepom načrtovan umik 6 000 ton sadja (breskev in nektarin) s trga, ki bi jih namenili kompostiranju. Po mnenju italijanskih organov naj bi bilo sadje upravičeno do izjem po členu 87(2)(b) Pogodbe.

| (7) | V dneh 25., 26., 27. in 30. septembra 2002. so s trga umaknili skupno 204,16 ton breskev (v vrednosti 18 782 EUR) in 977,94 ton nektarin (v vrednosti 89 970,48 EUR). Skupaj so umaknili 1 182,10 ton sadja. Ob prispevku 0,092 EUR na umaknjen kilogram je znašala višina prispevka 108 752 EUR. |
| --- | --- |

(7)

V dneh 25., 26., 27. in 30. septembra 2002. so s trga umaknili skupno 204,16 ton breskev (v vrednosti 18 782 EUR) in 977,94 ton nektarin (v vrednosti 89 970,48 EUR). Skupaj so umaknili 1 182,10 ton sadja. Ob prispevku 0,092 EUR na umaknjen kilogram je znašala višina prispevka 108 752 EUR.

| (8) | Glede na objavljene podatke, so zadevni proizvajalci, ki so člani združenja Asprofrut (2), zaradi neugodnih vremenskih razmer utrpeli škodo, ki presega 30 % dolgoletne povprečne proizvodnje. |
| --- | --- |

(8)

Glede na objavljene podatke, so zadevni proizvajalci, ki so člani združenja Asprofrut (2), zaradi neugodnih vremenskih razmer utrpeli škodo, ki presega 30 % dolgoletne povprečne proizvodnje.

| (9) | Povprečna proizvodnja v regiji je znašala v zadnjih treh letih skupno 144 692 ton (86 059 ton breskev in 58 633 ton nektarin). |
| --- | --- |

(9)

Povprečna proizvodnja v regiji je znašala v zadnjih treh letih skupno 144 692 ton (86 059 ton breskev in 58 633 ton nektarin).

| (10) | Iz posredovanih podatkov se lahko sklepa, da je bila zahteva po državni pomoči upravičena zaradi naslednjih dejavnikov:






  — | Uredba Sveta (ES) št. 2200/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za sadje in zelenjavo (3) določa za vsako tržno leto umik največ 10 % proizvodov, ki jih tržijo posamezne organizacije proizvajalcev, z možnim odmikom za največ tri odstotne točke, pod pogojem, da se upošteva srednja 10 % vrednost za obdobje treh let; |
| --- | --- | --- |

(10)

Iz posredovanih podatkov se lahko sklepa, da je bila zahteva po državni pomoči upravičena zaradi naslednjih dejavnikov:

—

Uredba Sveta (ES) št. 2200/96 z dne 28. oktobra 1996 o skupni ureditvi trga za sadje in zelenjavo (3) določa za vsako tržno leto umik največ 10 % proizvodov, ki jih tržijo posamezne organizacije proizvajalcev, z možnim odmikom za največ tri odstotne točke, pod pogojem, da se upošteva srednja 10 % vrednost za obdobje treh let;

| — | organizacije proizvajalcev zadevne regije so že izrabile 3 odstotne točke odmika v okviru dovoljenih omejitev. |
| --- | --- |

—

organizacije proizvajalcev zadevne regije so že izrabile 3 odstotne točke odmika v okviru dovoljenih omejitev.

III.   ZAČETEK POSTOPKA PO ČLENU 88(2) POGODBE

| (11) | Komisija je začela postopek skladno s členom 88(2) Pogodbe zaradi pomislekov o združljivosti režima s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je začela postopek skladno s členom 88(2) Pogodbe zaradi pomislekov o združljivosti režima s skupnim trgom.

| (12) | Prvi vidik, ki je pri Komisiji sprožil pomisleke o združljivosti pomoči s skupnim trgom, je dejstvo, da je od informacij, ki so jih italijanski organi posredovali Komisiji med dopisovanjem, vse bolj jasno izhajalo, da krizo niso sprožile vremenske razmere, temveč neugoden razvoj trgovine ali z drugimi besedami parameter, ki je običajni del tveganja pri opravljanju kmetijske dejavnosti (na primer, v pismu z dne 7. avgusta 2003 so italijanski organi izjavili, da je krizna situacija prej posledica trga kot zmanjšane proizvodnje; poleg tega je bila izgubo izračunana na podlagi prometa in ne proizvodnje – gl. uvodno opombo 13). |
| --- | --- |

(12)

Prvi vidik, ki je pri Komisiji sprožil pomisleke o združljivosti pomoči s skupnim trgom, je dejstvo, da je od informacij, ki so jih italijanski organi posredovali Komisiji med dopisovanjem, vse bolj jasno izhajalo, da krizo niso sprožile vremenske razmere, temveč neugoden razvoj trgovine ali z drugimi besedami parameter, ki je običajni del tveganja pri opravljanju kmetijske dejavnosti (na primer, v pismu z dne 7. avgusta 2003 so italijanski organi izjavili, da je krizna situacija prej posledica trga kot zmanjšane proizvodnje; poleg tega je bila izgubo izračunana na podlagi prometa in ne proizvodnje – gl. uvodno opombo 13).

| (13) | Drugi vidik, ki je pri Komisiji sprožil pomisleke o združljivosti pomoči s skupnim trgom, je dejstvo, da so italijanski organi najprej omenili izgubo glede na dolgoletno povprečno proizvodnjo, nato pa priznali, da je bila izguba izračunana glede na promet podjetij, medtem ko točka 11.3 usmeritev Skupnosti za državno pomoč v kmetijskem sektorju (v nadaljevanju „usmeritve“) (4), ki predstavlja osnovo za vrednotenje pomoči kmetovalcem zaradi izgube, ki so jo povzročile neugodne vremenske razmere, opisuje način izračunavanja izgub, ki zadeva izgubo pri proizvodnji (dejavnik „cena“ se upošteva samo po določitvi izgube na ravni proizvodnje). |
| --- | --- |

(13)

Drugi vidik, ki je pri Komisiji sprožil pomisleke o združljivosti pomoči s skupnim trgom, je dejstvo, da so italijanski organi najprej omenili izgubo glede na dolgoletno povprečno proizvodnjo, nato pa priznali, da je bila izguba izračunana glede na promet podjetij, medtem ko točka 11.3 usmeritev Skupnosti za državno pomoč v kmetijskem sektorju (v nadaljevanju „usmeritve“) (4), ki predstavlja osnovo za vrednotenje pomoči kmetovalcem zaradi izgube, ki so jo povzročile neugodne vremenske razmere, opisuje način izračunavanja izgub, ki zadeva izgubo pri proizvodnji (dejavnik „cena“ se upošteva samo po določitvi izgube na ravni proizvodnje).

| (14) | Tretji vidik, ki je pri Komisiji sprožil pomisleke o združljivosti pomoči s skupnim trgom, je dejstvo, da naj bi bila, glede na oceno italijanskih organov, povprečna proizvodnja breskev in nektarin leta 2002 večja od proizvodnje v zadnjih treh letih, medtem ko se po točki 11.3.1 odobri pomoč v primeru, ko doseže škoda 20 % običajne proizvodnje na območjih z omejenimi možnostmi in 30 % na ostalih območjih (kot je navedeno v uvodni opombi 9 znaša povprečna proizvodnja v deželi v zadnjih treh letih pred omenjenim dogodkom skupno 144 692 ton – 86 059 ton breskev in 58 633 ton nektarin; za leto 2002 je bila proizvodnja ocenjena na 147 300 ton – 86 300 ton breskev in 61 000 ton nektarin). |
| --- | --- |

(14)

Tretji vidik, ki je pri Komisiji sprožil pomisleke o združljivosti pomoči s skupnim trgom, je dejstvo, da naj bi bila, glede na oceno italijanskih organov, povprečna proizvodnja breskev in nektarin leta 2002 večja od proizvodnje v zadnjih treh letih, medtem ko se po točki 11.3.1 odobri pomoč v primeru, ko doseže škoda 20 % običajne proizvodnje na območjih z omejenimi možnostmi in 30 % na ostalih območjih (kot je navedeno v uvodni opombi 9 znaša povprečna proizvodnja v deželi v zadnjih treh letih pred omenjenim dogodkom skupno 144 692 ton – 86 059 ton breskev in 58 633 ton nektarin; za leto 2002 je bila proizvodnja ocenjena na 147 300 ton – 86 300 ton breskev in 61 000 ton nektarin).

| (15) | Četrti vidik, ki je pri Komisiji sprožil pomisleke o združljivosti pomoči s skupnim trgom, je izbira let, ki so jih uporabili za določitev proizvodnje v običajnem letu zaradi izračuna utrpele izgube. Skladno s točko 11.3.2 usmeritev se bruto proizvodnja običajnega leta izračunava na podlagi povprečne bruto proizvodnje v zadnjih treh tržnih letih, pri čemer so izključena leta, ko je bilo izplačano nadomestilo zaradi neugodnih vremenskih razmer. Italijanski organi so ocenili škodo, ki so jo utrpeli na osnovi zadnjih treh let pred nastopom zgoraj navedenih težav, medtem ko so po lastnem priznanju, kljub temu, da sicer ni bila odobrena nobena posebna odškodnina na področju breskev in nektarin, podjetja, ki proizvajajo ti dve vrsti sadja, vseeno pridobila v zadevnih treh letih subvencionirane obrestne mere za posojila, dodeljena kot odškodnina za utrpelo škodo zaradi neugodnih vremenskih razmer v višini najmanj 35 % bruto proizvodnje, ki bi šla v prodajo. Ob takih informacijah je bilo težko verjeti, da nasadov breskev in nektarin niso prizadele vremenske razmere, ki so poškodovale celotno podjetje, in da bi vrh tega kmetovalec, katerega podjetje je utrpelo škodo, prejel odškodnino za vse proizvode, razen za breskve in nektarine. |
| --- | --- |

(15)

Četrti vidik, ki je pri Komisiji sprožil pomisleke o združljivosti pomoči s skupnim trgom, je izbira let, ki so jih uporabili za določitev proizvodnje v običajnem letu zaradi izračuna utrpele izgube. Skladno s točko 11.3.2 usmeritev se bruto proizvodnja običajnega leta izračunava na podlagi povprečne bruto proizvodnje v zadnjih treh tržnih letih, pri čemer so izključena leta, ko je bilo izplačano nadomestilo zaradi neugodnih vremenskih razmer. Italijanski organi so ocenili škodo, ki so jo utrpeli na osnovi zadnjih treh let pred nastopom zgoraj navedenih težav, medtem ko so po lastnem priznanju, kljub temu, da sicer ni bila odobrena nobena posebna odškodnina na področju breskev in nektarin, podjetja, ki proizvajajo ti dve vrsti sadja, vseeno pridobila v zadevnih treh letih subvencionirane obrestne mere za posojila, dodeljena kot odškodnina za utrpelo škodo zaradi neugodnih vremenskih razmer v višini najmanj 35 % bruto proizvodnje, ki bi šla v prodajo. Ob takih informacijah je bilo težko verjeti, da nasadov breskev in nektarin niso prizadele vremenske razmere, ki so poškodovale celotno podjetje, in da bi vrh tega kmetovalec, katerega podjetje je utrpelo škodo, prejel odškodnino za vse proizvode, razen za breskve in nektarine.

| (16) | Peti vidik, ki je pri Komisiji sprožil pomisleke o združljivosti pomoči s skupnim trgom, je primernost načina izračuna pomoči. Da bi izračunali znesek pomoči za nakazilo (0,092 EUR na kg), so italijanski organi uporabili izključno povprečne cene na trgu septembra 2002 za sveži embaliran proizvod (0,5 EUR za kilogram nektarin in 0,45 EUR za kilogram breskev), ne pa povprečnih cen zadnjih treh let pred dogodkom, brez upoštevanja let, ko je bilo plačano nadomestilo zaradi neugodnih vremenskih razmer, kot predpisuje točka 11.3.2 usmeritev. Po mnenju istih organov naj bi ta postopek onemogočal prekomerno kompenzacijo škode, ki so jo utrpeli kmetovalci, glede na to, da je škoda nastala zaradi neprodanih proizvodov in da bi ceno za kilogram proizvoda ocenili na približno 50 % tržne cene. Ob takih informacijah je Komisija lahko samo ugotovila, da niso bile upoštevane določbe točke 11.3.2 usmeritev, in sklepala, da je videti, kot da je pomoč namenjena ne kompenziranju izgube zaradi zmanjšane proizvodnje, temveč izgube, ki je povezana z neugodnim stanjem na trgu. |
| --- | --- |

(16)

Peti vidik, ki je pri Komisiji sprožil pomisleke o združljivosti pomoči s skupnim trgom, je primernost načina izračuna pomoči. Da bi izračunali znesek pomoči za nakazilo (0,092 EUR na kg), so italijanski organi uporabili izključno povprečne cene na trgu septembra 2002 za sveži embaliran proizvod (0,5 EUR za kilogram nektarin in 0,45 EUR za kilogram breskev), ne pa povprečnih cen zadnjih treh let pred dogodkom, brez upoštevanja let, ko je bilo plačano nadomestilo zaradi neugodnih vremenskih razmer, kot predpisuje točka 11.3.2 usmeritev. Po mnenju istih organov naj bi ta postopek onemogočal prekomerno kompenzacijo škode, ki so jo utrpeli kmetovalci, glede na to, da je škoda nastala zaradi neprodanih proizvodov in da bi ceno za kilogram proizvoda ocenili na približno 50 % tržne cene. Ob takih informacijah je Komisija lahko samo ugotovila, da niso bile upoštevane določbe točke 11.3.2 usmeritev, in sklepala, da je videti, kot da je pomoč namenjena ne kompenziranju izgube zaradi zmanjšane proizvodnje, temveč izgube, ki je povezana z neugodnim stanjem na trgu.

| (17) | Komisija je tudi izrazila pomisleke o primernosti osnove za izračun višine pomoči, saj italijanski organi niso predložili nikakršnih pojasnil o odbitku stroškov, ki jih kmetovalec zaradi nastalih težav ni kril, niti o morebitnem prejetem znesku v okviru zavarovalne police in o morebitni neposredno prejeti pomoči, medtem ko navedbo teh odbitkov predpisujeta točki 11.3.2 in 11.3.6 usmeritev. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je tudi izrazila pomisleke o primernosti osnove za izračun višine pomoči, saj italijanski organi niso predložili nikakršnih pojasnil o odbitku stroškov, ki jih kmetovalec zaradi nastalih težav ni kril, niti o morebitnem prejetem znesku v okviru zavarovalne police in o morebitni neposredno prejeti pomoči, medtem ko navedbo teh odbitkov predpisujeta točki 11.3.2 in 11.3.6 usmeritev.

| (18) | Šesti vidik, ki je pri Komisiji sprožil pomisleke o združljivosti pomoči s skupnim trgom, je povezan s spoštovanjem določb iz točke 11.3.8 usmeritev, na podlagi katerih ne sme nakazana pomoč organizaciji proizvajalcev presegati dejanske škode, ki jo je utrpel kmetovalec. Pojem dejanske izgube je bilo treba ponovno preučiti ob upoštevanju zgoraj navedenih pomislekov (izguba na prometu in ne na proizvodnji, ne povsem zanesljiv postopek izračunavanja izgube). Italijanski organi so obvestili, da bo organizacija proizvajalcev nakazala pomoč neposredno kmetovalcem po odbitku stroškov za poslovanje, zato Komisija v odsotnosti dodatnih pojasnil ni mogla ugotoviti, ali so bili zadevni stroški, katerih narava ni bila opredeljena, previsoki in je bila pomoč, nakazana zadevni organizaciji proizvajalcev, sorazmerna izgubi, ki so jo proizvajalci utrpeli. |
| --- | --- |

(18)

Šesti vidik, ki je pri Komisiji sprožil pomisleke o združljivosti pomoči s skupnim trgom, je povezan s spoštovanjem določb iz točke 11.3.8 usmeritev, na podlagi katerih ne sme nakazana pomoč organizaciji proizvajalcev presegati dejanske škode, ki jo je utrpel kmetovalec. Pojem dejanske izgube je bilo treba ponovno preučiti ob upoštevanju zgoraj navedenih pomislekov (izguba na prometu in ne na proizvodnji, ne povsem zanesljiv postopek izračunavanja izgube). Italijanski organi so obvestili, da bo organizacija proizvajalcev nakazala pomoč neposredno kmetovalcem po odbitku stroškov za poslovanje, zato Komisija v odsotnosti dodatnih pojasnil ni mogla ugotoviti, ali so bili zadevni stroški, katerih narava ni bila opredeljena, previsoki in je bila pomoč, nakazana zadevni organizaciji proizvajalcev, sorazmerna izgubi, ki so jo proizvajalci utrpeli.

| (19) | Sedmi vidik, ki je pri Komisiji sprožil pomisleke o združljivosti pomoči s skupnim trgom, je obstoj domneve o kršitvi predpisov o skupni ureditvi trga sadja in zelenjave, kakor jih določa uredba (ES) št. 2200/96. Ker so organizacije proizvajalcev v Piemontu že izrabile možnosti umika, ki izhaja iz navedene uredbe (gl. uvodno opombo 10), bi bila dodelitev državne pomoči za umik, ki bi predstavljal preseganje veljavnih možnosti, v nasprotju s pravili o skupni ureditvi trga sadja in zelenjave, s čimer bi nastopile motnje v usklajenem delovanju skupnega trga. Po točki 3.2 usmeritev ne more Komisija odobriti nikakršne pomoči, ki ne bi bila v skladu z določbami, ki urejajo skupno ureditev trga ali ki bi vplivala na njeno delovanje. |
| --- | --- |

(19)

Sedmi vidik, ki je pri Komisiji sprožil pomisleke o združljivosti pomoči s skupnim trgom, je obstoj domneve o kršitvi predpisov o skupni ureditvi trga sadja in zelenjave, kakor jih določa uredba (ES) št. 2200/96. Ker so organizacije proizvajalcev v Piemontu že izrabile možnosti umika, ki izhaja iz navedene uredbe (gl. uvodno opombo 10), bi bila dodelitev državne pomoči za umik, ki bi predstavljal preseganje veljavnih možnosti, v nasprotju s pravili o skupni ureditvi trga sadja in zelenjave, s čimer bi nastopile motnje v usklajenem delovanju skupnega trga. Po točki 3.2 usmeritev ne more Komisija odobriti nikakršne pomoči, ki ne bi bila v skladu z določbami, ki urejajo skupno ureditev trga ali ki bi vplivala na njeno delovanje.

| (20) | Ob pomanjkanju zadostnih informacij Komisija ni mogla ugotoviti, ali je bila pomoč že nakazana in ali je taka vrsta pomoči združljiva s pomočjo, ki ima enake cilje. |
| --- | --- |

(20)

Ob pomanjkanju zadostnih informacij Komisija ni mogla ugotoviti, ali je bila pomoč že nakazana in ali je taka vrsta pomoči združljiva s pomočjo, ki ima enake cilje.

IV.   PRIPOMBE ITALIJE

| (21) | V pismu z dne 16. januarja 2004, prejetim 19. januarja 2004, je stalno predstavništvo Italije v Evropski skupnosti predložilo Komisiji pismo italijanskih organov, v katerem ti posredujejo pripombe v zvezi z začetkom postopka o zadevni pomoči na podlagi člena 88, odstavek 2 Pogodbe. |
| --- | --- |

(21)

V pismu z dne 16. januarja 2004, prejetim 19. januarja 2004, je stalno predstavništvo Italije v Evropski skupnosti predložilo Komisiji pismo italijanskih organov, v katerem ti posredujejo pripombe v zvezi z začetkom postopka o zadevni pomoči na podlagi člena 88, odstavek 2 Pogodbe.

| (22) | Kar zadeva odbitke stroškov, ki jih kmetovalec ni kril (gl. uvodno opombo 17), so italijanski organi poudarili, da, kolikor ne gre za problem v zvezi z izostalo proizvodnjo, so bile vse stopnje kmetovanja izpeljane z zadevnimi stroški. |
| --- | --- |

(22)

Kar zadeva odbitke stroškov, ki jih kmetovalec ni kril (gl. uvodno opombo 17), so italijanski organi poudarili, da, kolikor ne gre za problem v zvezi z izostalo proizvodnjo, so bile vse stopnje kmetovanja izpeljane z zadevnimi stroški.

| (23) | V izogib prekomerni kompenzaciji izgub (gl. uvodni opombi 15 in 16) so italijanski organi izjavili, da so, ne glede na uporabo neprimerne metode za izračun, predložili dovolj številčnih podatkov, na podlagi katerih se možnost prekomerne kompenzacije zdi zelo malo verjetna, in so pri tem še poudarili, da je bilo ob obstoječih razlikah med zneskom pomoči in uporabljeno tržno ceno ter ob dejstvu, da nakupna cena ustreza približno polovici navedene tržne cene, težko pomisliti, da bi bile izgube na tem področju tako skromne, da se pomoč ne bi mogla dodeliti. |
| --- | --- |

(23)

V izogib prekomerni kompenzaciji izgub (gl. uvodni opombi 15 in 16) so italijanski organi izjavili, da so, ne glede na uporabo neprimerne metode za izračun, predložili dovolj številčnih podatkov, na podlagi katerih se možnost prekomerne kompenzacije zdi zelo malo verjetna, in so pri tem še poudarili, da je bilo ob obstoječih razlikah med zneskom pomoči in uporabljeno tržno ceno ter ob dejstvu, da nakupna cena ustreza približno polovici navedene tržne cene, težko pomisliti, da bi bile izgube na tem področju tako skromne, da se pomoč ne bi mogla dodeliti.

| (24) | Kar nazadnje zadeva spoštovanje določb iz točke 11.3.8 usmeritev (gl. uvodno opombo 18), so italijanski organi izjavili, da se bo pomoč razdelila na podlagi škode, ki so jo člani organizacije proizvajalcev dejansko utrpeli in da bodo poskrbeli, da se del pomoči, ki jo organizacija zadrži, nameni izključno kritju dejanskih stroškov. |
| --- | --- |

(24)

Kar nazadnje zadeva spoštovanje določb iz točke 11.3.8 usmeritev (gl. uvodno opombo 18), so italijanski organi izjavili, da se bo pomoč razdelila na podlagi škode, ki so jo člani organizacije proizvajalcev dejansko utrpeli in da bodo poskrbeli, da se del pomoči, ki jo organizacija zadrži, nameni izključno kritju dejanskih stroškov.

| (25) | Pismo, ki ga je stalno predstavništvo Italije v Evropski skupnosti posredovalo 16. januarja 2004, vsebuje tudi reakcijo organizacije proizvajalcev, ki bi bila lahko uvrščena med prejemnike pomoči (Asprofrut). Slednja izjavlja, da je bilo tržno leto 2002 še posebno težavno zlasti zaradi klimatskih razmer v regiji meseca avgusta in zaradi neugodnih vremenskih razmer nad srednjo Evropo, od koder običajno prihajajo njihove stranke, v istem času. Poudarja, da so na deželno upravo naslovili zahtevek, ki je bil odobren, glede umika s trga proizvoda, ki ga toča ni poškodovala in je bil skladen s tržnimi predpisi Skupnosti, čeprav je bil uvrščen na nižjo stopnjo industrijskega proizvoda zaradi poslabšanja kakovosti v času med predložitvijo vloge za umik in začetkom postopka umika. |
| --- | --- |

(25)

Pismo, ki ga je stalno predstavništvo Italije v Evropski skupnosti posredovalo 16. januarja 2004, vsebuje tudi reakcijo organizacije proizvajalcev, ki bi bila lahko uvrščena med prejemnike pomoči (Asprofrut). Slednja izjavlja, da je bilo tržno leto 2002 še posebno težavno zlasti zaradi klimatskih razmer v regiji meseca avgusta in zaradi neugodnih vremenskih razmer nad srednjo Evropo, od koder običajno prihajajo njihove stranke, v istem času. Poudarja, da so na deželno upravo naslovili zahtevek, ki je bil odobren, glede umika s trga proizvoda, ki ga toča ni poškodovala in je bil skladen s tržnimi predpisi Skupnosti, čeprav je bil uvrščen na nižjo stopnjo industrijskega proizvoda zaradi poslabšanja kakovosti v času med predložitvijo vloge za umik in začetkom postopka umika.

V.   OCENITEV POMOČI

| (26) | Skladno s členom 87(1) Pogodbe pomoč ni združljiva z evropskim trgom, če vpliva na izmenjavo med državami članicami in jo dodeli država ali prihaja iz državnih virov v kateri koli obliki, ki podpira določena podjetja ali proizvodnje, pri čemer je konkurenca izkrivljena ali bi lahko bila izkrivljena. Obravnavani ukrep ustreza takšni definiciji, saj ščiti nekatere proizvodnje in zaradi mesta, ki ga Italija zaseda pri zadevni proizvodnji, lahko vpliva na izmenjavo (leta 2001 je bila Italija druga proizvajalka breskev in prva proizvajalka nektarin v Skupnosti). |
| --- | --- |

(26)

Skladno s členom 87(1) Pogodbe pomoč ni združljiva z evropskim trgom, če vpliva na izmenjavo med državami članicami in jo dodeli država ali prihaja iz državnih virov v kateri koli obliki, ki podpira določena podjetja ali proizvodnje, pri čemer je konkurenca izkrivljena ali bi lahko bila izkrivljena. Obravnavani ukrep ustreza takšni definiciji, saj ščiti nekatere proizvodnje in zaradi mesta, ki ga Italija zaseda pri zadevni proizvodnji, lahko vpliva na izmenjavo (leta 2001 je bila Italija druga proizvajalka breskev in prva proizvajalka nektarin v Skupnosti).

| (27) | Vsekakor pa se lahko v primerih, ki jih predvideva člen 87(2) in (3) Pogodbe, izjemoma nekateri ukrepi štejejo za združljive s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(27)

Vsekakor pa se lahko v primerih, ki jih predvideva člen 87(2) in (3) Pogodbe, izjemoma nekateri ukrepi štejejo za združljive s skupnim trgom.

| (28) | V obravnavanem primeru so italijanski organi razložili, da je bila škoda na zadevnih proizvodih posledica neugodnih vremenskih razmer. |
| --- | --- |

(28)

V obravnavanem primeru so italijanski organi razložili, da je bila škoda na zadevnih proizvodih posledica neugodnih vremenskih razmer.

| (29) | Kot je že opozorjeno v uvodni opombi 12, je izmenjava pisem z italijanskimi organi Komisijo navedla k mnenju, da odločilno dejstvo za nastanek krize niso bile vremenske razmere, temveč neugoden razvoj trga, ali z drugimi besedami, parameter, ki je običajni del tveganja pri opravljanju kmetijske dejavnosti. |
| --- | --- |

(29)

Kot je že opozorjeno v uvodni opombi 12, je izmenjava pisem z italijanskimi organi Komisijo navedla k mnenju, da odločilno dejstvo za nastanek krize niso bile vremenske razmere, temveč neugoden razvoj trga, ali z drugimi besedami, parameter, ki je običajni del tveganja pri opravljanju kmetijske dejavnosti.

| (30) | Pripombe, ki so jih italijanski organi poslali po začetku postopka po členu 88(2) Pogodbe, niso prispevale prav nobenega podatka, na podlagi katerega bi bila njihova razlaga prepričljivejša. Nasprotno, glede na navedbe italijanskih organov, po katerih so, kolikor kriza ni nastopila zaradi izostale proizvodnje, bile dokončane vse proizvodne faze, in še zlasti glede na pojasnila organizacije Asprofrut, ki je izjavila, da je deželno upravo prosila in dosegla umik proizvoda s trga, ki ga ni poškodovala toča in je bil v skladu s tržnimi predpisi Skupnosti, čeprav je bil uvrščen na nižjo stopnjo med industrijske proizvode zaradi slabšanja kakovosti v času med predložitvijo vloge za umik in začetkom postopka umika (gl. uvodni opombi 22 in 25), Komisija lahko samo še potrdi dvom o obstoju povezave med umikom, ki je spremljal pomoč, in izgubo pri proizvodnji zaradi vremenskih razmer. Ukrep je torej povezan bolj z neugodnim razvojem trga, torej z dogodkom, ki predstavlja običajni del tveganja pri opravljanju kmetijske dejavnosti. |
| --- | --- |

(30)

Pripombe, ki so jih italijanski organi poslali po začetku postopka po členu 88(2) Pogodbe, niso prispevale prav nobenega podatka, na podlagi katerega bi bila njihova razlaga prepričljivejša. Nasprotno, glede na navedbe italijanskih organov, po katerih so, kolikor kriza ni nastopila zaradi izostale proizvodnje, bile dokončane vse proizvodne faze, in še zlasti glede na pojasnila organizacije Asprofrut, ki je izjavila, da je deželno upravo prosila in dosegla umik proizvoda s trga, ki ga ni poškodovala toča in je bil v skladu s tržnimi predpisi Skupnosti, čeprav je bil uvrščen na nižjo stopnjo med industrijske proizvode zaradi slabšanja kakovosti v času med predložitvijo vloge za umik in začetkom postopka umika (gl. uvodni opombi 22 in 25), Komisija lahko samo še potrdi dvom o obstoju povezave med umikom, ki je spremljal pomoč, in izgubo pri proizvodnji zaradi vremenskih razmer. Ukrep je torej povezan bolj z neugodnim razvojem trga, torej z dogodkom, ki predstavlja običajni del tveganja pri opravljanju kmetijske dejavnosti.

| (31) | Kar zadeva pomisleke iz uvodnih opomb 13, 14 in 15, ki se vsi nanašajo na primernost postopka izračuna izgub, se lahko ugotovi, da četudi bi Komisija sledila ravnanju italijanskih organov v zvezi z odškodnino za škodo, ki naj bi nastala ob naravni nesreči, tudi brez upoštevanja opazk iz uvodne opombe 30, ne bi mogla iz pripomb omenjenih organov pridobiti nikakršne informacije, ki bi upravičevala uporabo postopka izračuna izgube, ki temelji na prometu in ne na proizvodnji, in izbrana leta za takšen izračun. |
| --- | --- |

(31)

Kar zadeva pomisleke iz uvodnih opomb 13, 14 in 15, ki se vsi nanašajo na primernost postopka izračuna izgub, se lahko ugotovi, da četudi bi Komisija sledila ravnanju italijanskih organov v zvezi z odškodnino za škodo, ki naj bi nastala ob naravni nesreči, tudi brez upoštevanja opazk iz uvodne opombe 30, ne bi mogla iz pripomb omenjenih organov pridobiti nikakršne informacije, ki bi upravičevala uporabo postopka izračuna izgube, ki temelji na prometu in ne na proizvodnji, in izbrana leta za takšen izračun.

| (32) | Kar zadeva izbiro postopka za izračun, velja poudariti, da če točka 11.3.2 usmeritev predvideva uporabo postopkov za izračun izgub, ki so različni od predlaganega, morajo takšni postopki omogočati določitev škode pri proizvodnji (gl. načelo (5), po katerem „bo Komisija sprejela ... različne postopke za izračun normalne proizvodnje, ki vključujejo regionalne referenčne vrednosti, za katere je bilo ugotovljeno, da so vzorčne in ne temeljijo na izjemno visokih donosih“). Sklicevanje na promet v okviru določb iz točke 11.3.2 usmeritev ni utemeljeno. |
| --- | --- |

(32)

Kar zadeva izbiro postopka za izračun, velja poudariti, da če točka 11.3.2 usmeritev predvideva uporabo postopkov za izračun izgub, ki so različni od predlaganega, morajo takšni postopki omogočati določitev škode pri proizvodnji (gl. načelo (5), po katerem „bo Komisija sprejela ... različne postopke za izračun normalne proizvodnje, ki vključujejo regionalne referenčne vrednosti, za katere je bilo ugotovljeno, da so vzorčne in ne temeljijo na izjemno visokih donosih“). Sklicevanje na promet v okviru določb iz točke 11.3.2 usmeritev ni utemeljeno.

| (33) | Komisija nadalje ugotavlja, da v pismu z dne 16. januarja 2004 niso italijanski organi podali nobene utemeljitve v zvezi z izbiro referenčnih let, ki so jih uporabili pri izračunu izgube, niti niso pojasnili, kako je mogoče prikazati izgubo pri proizvodnji v višini 20 in 30 %, medtem ko so cenitve proizvodnje v regiji prikazovale v letu 2002 višjo proizvodnjo, kot so jo navedli za tri referenčna leta za izračun izgub. |
| --- | --- |

(33)

Komisija nadalje ugotavlja, da v pismu z dne 16. januarja 2004 niso italijanski organi podali nobene utemeljitve v zvezi z izbiro referenčnih let, ki so jih uporabili pri izračunu izgube, niti niso pojasnili, kako je mogoče prikazati izgubo pri proizvodnji v višini 20 in 30 %, medtem ko so cenitve proizvodnje v regiji prikazovale v letu 2002 višjo proizvodnjo, kot so jo navedli za tri referenčna leta za izračun izgub.

| (34) | Ob pomanjkanju tovrstnih informacij, je Komisiji še vedno neznano, zakaj so italijanski organi uporabili kot referenčno vrednost tista leta, ko so po njihovih izjavah nekaterim proizvodnim podjetjem, ki gojijo breskve in nektarine, bile dane subvencionirane obrestne mere za posojila, ki so bila dodeljena kot odškodnino za škodo zaradi vremenskih razmer, ki je predstavljala najmanj 35 % bruto proizvodnje za prodajo (kot je bilo povedano v uvodni opombi 15, bi bilo težko verjeti, da nasadov breskev in nektarin ni prizadela škoda, ki je prizadela celotno podjetje, in da je kmetovalec, katerega celotno podjetje je utrpelo škodo, prejel odškodnino za vse proizvode, razen za breskve in nektarine). Komisiji tudi ni jasno, kako so lahko italijanski organi utemeljili izgubo v višini 20 ali 30 % z neugodnimi vremenskimi razmerami, medtem ko je ob dejstvu, da so bile ocene za leto 2002 ugodnejše od rezultatov v treh referenčnih letih, iz pripomb podjetja Asprofrut razvidno, da umaknjeni proizvodi niso bili poškodovani zaradi toče, temveč so bili razvrščeni v nižji kakovostni razred, kot industrijski proizvod, zaradi poslabšanja kakovosti, do katerega je prišlo v času med predložitvijo vloge za umik do začetka postopka umika (gl. uvodno opombo 31). |
| --- | --- |

(34)

Ob pomanjkanju tovrstnih informacij, je Komisiji še vedno neznano, zakaj so italijanski organi uporabili kot referenčno vrednost tista leta, ko so po njihovih izjavah nekaterim proizvodnim podjetjem, ki gojijo breskve in nektarine, bile dane subvencionirane obrestne mere za posojila, ki so bila dodeljena kot odškodnino za škodo zaradi vremenskih razmer, ki je predstavljala najmanj 35 % bruto proizvodnje za prodajo (kot je bilo povedano v uvodni opombi 15, bi bilo težko verjeti, da nasadov breskev in nektarin ni prizadela škoda, ki je prizadela celotno podjetje, in da je kmetovalec, katerega celotno podjetje je utrpelo škodo, prejel odškodnino za vse proizvode, razen za breskve in nektarine). Komisiji tudi ni jasno, kako so lahko italijanski organi utemeljili izgubo v višini 20 ali 30 % z neugodnimi vremenskimi razmerami, medtem ko je ob dejstvu, da so bile ocene za leto 2002 ugodnejše od rezultatov v treh referenčnih letih, iz pripomb podjetja Asprofrut razvidno, da umaknjeni proizvodi niso bili poškodovani zaradi toče, temveč so bili razvrščeni v nižji kakovostni razred, kot industrijski proizvod, zaradi poslabšanja kakovosti, do katerega je prišlo v času med predložitvijo vloge za umik do začetka postopka umika (gl. uvodno opombo 31).

| (35) | V takem kontekstu je Komisija, četudi bi lahko štela ravnanje italijanskih organov v zvezi z odškodnino za izgubo, ki naj bi nastala ob naravni nesreči, kot utemeljeno, lahko samo še potrdila dvom v primernost postopka izračuna praga izgube, ki daje pravico do upravičenosti do pomoči, ter potrdila dvom v preseganje tega praga in v upravičenost proizvajalcev breskev in nektarin do pomoči v skladu s točko 11.3 usmeritev. Uporaba prometa (z drugimi besedami parametra, ki se uporablja izključno za posledice dogodka, kot je naravna nesreča) ne potrjuje dejstev iz uvodne opombe 30, oziroma da je ukrep umika, ki je spremljal pomoč, povezan z neugodnim razvojem razmer na trgu ali z dogodkom, ki predstavlja običajno tveganje pri opravljanju kmetijske dejavnosti. |
| --- | --- |

(35)

V takem kontekstu je Komisija, četudi bi lahko štela ravnanje italijanskih organov v zvezi z odškodnino za izgubo, ki naj bi nastala ob naravni nesreči, kot utemeljeno, lahko samo še potrdila dvom v primernost postopka izračuna praga izgube, ki daje pravico do upravičenosti do pomoči, ter potrdila dvom v preseganje tega praga in v upravičenost proizvajalcev breskev in nektarin do pomoči v skladu s točko 11.3 usmeritev. Uporaba prometa (z drugimi besedami parametra, ki se uporablja izključno za posledice dogodka, kot je naravna nesreča) ne potrjuje dejstev iz uvodne opombe 30, oziroma da je ukrep umika, ki je spremljal pomoč, povezan z neugodnim razvojem razmer na trgu ali z dogodkom, ki predstavlja običajno tveganje pri opravljanju kmetijske dejavnosti.

| (36) | V zvezi s pomisleki iz uvodne opombe 16, ki zadevajo primernost postopka izračuna pomoči, so italijanski organi v pismu z dne 16. januarja 2004 sicer priznali neprimernost postopka za izračun, vendar pa so tudi poudarili, da bi Komisija na podlagi posredovanih številčnih podatkov lahko ugotovila, da ne more priti do prekomerne kompenzacije nastalih izgub. Tudi v tem primeru, če bi Komisija lahko upoštevala kot veljavno ravnanje italijanskih organov v zvezi z odškodnino za izgubo, ki naj bi nastala ob naravni nesreči, bi ob prepoznanju neprimernosti uporabljenega postopka za izračun lahko samo še potrdila dvom v združljivost predvidene pomoči s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(36)

V zvezi s pomisleki iz uvodne opombe 16, ki zadevajo primernost postopka izračuna pomoči, so italijanski organi v pismu z dne 16. januarja 2004 sicer priznali neprimernost postopka za izračun, vendar pa so tudi poudarili, da bi Komisija na podlagi posredovanih številčnih podatkov lahko ugotovila, da ne more priti do prekomerne kompenzacije nastalih izgub. Tudi v tem primeru, če bi Komisija lahko upoštevala kot veljavno ravnanje italijanskih organov v zvezi z odškodnino za izgubo, ki naj bi nastala ob naravni nesreči, bi ob prepoznanju neprimernosti uporabljenega postopka za izračun lahko samo še potrdila dvom v združljivost predvidene pomoči s skupnim trgom.

| (37) | V resnici tiči osnovni problem ponovno v dejstvu, da, kot so izjavili italijanski organi, je škoda, ki so jo utrpela zadevna podjetja, nastala zaradi izpada prodaje proizvodov (gl. uvodno opombo 16), ne pa zaradi izostale proizvodnje (gl. uvodno opombo 30). Zato ima tudi tu Komisija pomisleke in meni, da je predvidena pomoč namenjena čemu drugemu kot kritju izgubljenega dobička zaradi neugodnega razvoja razmer na trgu, kar pa predstavlja običajno tveganje pri opravljanju kmetijske dejavnosti. |
| --- | --- |

(37)

V resnici tiči osnovni problem ponovno v dejstvu, da, kot so izjavili italijanski organi, je škoda, ki so jo utrpela zadevna podjetja, nastala zaradi izpada prodaje proizvodov (gl. uvodno opombo 16), ne pa zaradi izostale proizvodnje (gl. uvodno opombo 30). Zato ima tudi tu Komisija pomisleke in meni, da je predvidena pomoč namenjena čemu drugemu kot kritju izgubljenega dobička zaradi neugodnega razvoja razmer na trgu, kar pa predstavlja običajno tveganje pri opravljanju kmetijske dejavnosti.

| (38) | V zvezi s pomisleki iz uvodnih opomb 17 in 18 (ki zadevajo primernost osnove za izračun pomoči, ker niso italijanski organi predložili natančnih podatkov o odbitku stroškov, ki jih kmetovalec zaradi neugodnih vremenskih razmer ni imel, niti niso posredovali podatkov o prejemkih, ki so bili morebitno nakazani na podlagi zavarovalne police, in o morebitni prejeti pomoči) Komisija jemlje na znanje pismo z dne 16. januarja 2004, v katerem so italijanski organi sporočili le to, da se od pomoči, ki jo nameravajo odobriti, ne odbijajo stroški, ki jih kmetovalec ni imel, saj ne gre za izostalo proizvodnjo, kar pomeni, da so bile vse faze proizvodnje dokončane in vsi nastali stroški poravnani. |
| --- | --- |

(38)

V zvezi s pomisleki iz uvodnih opomb 17 in 18 (ki zadevajo primernost osnove za izračun pomoči, ker niso italijanski organi predložili natančnih podatkov o odbitku stroškov, ki jih kmetovalec zaradi neugodnih vremenskih razmer ni imel, niti niso posredovali podatkov o prejemkih, ki so bili morebitno nakazani na podlagi zavarovalne police, in o morebitni prejeti pomoči) Komisija jemlje na znanje pismo z dne 16. januarja 2004, v katerem so italijanski organi sporočili le to, da se od pomoči, ki jo nameravajo odobriti, ne odbijajo stroški, ki jih kmetovalec ni imel, saj ne gre za izostalo proizvodnjo, kar pomeni, da so bile vse faze proizvodnje dokončane in vsi nastali stroški poravnani.

| (39) | Ob takem odgovoru je Komisija ugotovila, da je bil sicer posredovan podatek o stroških, ki jih je kmetovalec plačal, niso pa bile posredovane informacije o odbitku neposredne pomoči, ki je bila morda nakazana ali o katerem koli znesku, prejetem na podlagi zavarovalne police. Če bi Komisija lahko upoštevala kot veljavno večkrat omenjeno ravnanje italijanskih organov, bi ji že odsotnost zahtevanega podatka potrdila dvome glede združljivosti ukrepa s skupnim trgom, saj ne bi imela nobenega zagotovila, da so bili vsi pogoji iz točke 11.3 usmeritev spoštovani. |
| --- | --- |

(39)

Ob takem odgovoru je Komisija ugotovila, da je bil sicer posredovan podatek o stroških, ki jih je kmetovalec plačal, niso pa bile posredovane informacije o odbitku neposredne pomoči, ki je bila morda nakazana ali o katerem koli znesku, prejetem na podlagi zavarovalne police. Če bi Komisija lahko upoštevala kot veljavno večkrat omenjeno ravnanje italijanskih organov, bi ji že odsotnost zahtevanega podatka potrdila dvome glede združljivosti ukrepa s skupnim trgom, saj ne bi imela nobenega zagotovila, da so bili vsi pogoji iz točke 11.3 usmeritev spoštovani.

| (40) | Kar zadeva pomisleke iz uvodne opombe 18, ki so povezani s spoštovanjem točke 11.3.8 usmeritev, se je Komisija seznanila s pojasnili, ki so jih posredovali italijanski organi, po katerih naj bi pomoč razdelili sorazmerno s škodo, ki so jo člani organizacije proizvajalcev dejansko utrpeli, in po katerih bodo organi poskrbeli, da se del pomoči, ki jo organizacija zadrži, nameni izključno kritju dejanskih stroškov. V takih razmerah je Komisija, čeprav bi lahko upoštevala navedeno ravnanje italijanskih organov, lahko samo še potrdila dvom o spoštovanju določb iz točke 11.3.8 usmeritev, saj izročena količina ne predstavljala objektivnega faktorja za določanje izgube, ker je umik s trga namreč zadeval sadje, ki ga toča ni poškodovala, marveč je bilo razvrščeno v nižji kakovostni razred, med industrijske proizvode, zaradi poslabšanja kakovosti, do katerega je prišlo v času od predložitve vloge za umik (gl. uvodno opombo 30) do začetka postopka umika; poleg tega, zaradi pomanjkanja informacij, ki so jih sicer večkrat zahtevali, o naravi stroškov, ki jih je imela organizacija proizvajalcev Asprofrut, Komisija ne bi mogla zagotoviti, da ti stroški niso bili precenjeni, kar bi povzročilo dodelitev pomoči za delovanje organizacije. |
| --- | --- |

(40)

Kar zadeva pomisleke iz uvodne opombe 18, ki so povezani s spoštovanjem točke 11.3.8 usmeritev, se je Komisija seznanila s pojasnili, ki so jih posredovali italijanski organi, po katerih naj bi pomoč razdelili sorazmerno s škodo, ki so jo člani organizacije proizvajalcev dejansko utrpeli, in po katerih bodo organi poskrbeli, da se del pomoči, ki jo organizacija zadrži, nameni izključno kritju dejanskih stroškov. V takih razmerah je Komisija, čeprav bi lahko upoštevala navedeno ravnanje italijanskih organov, lahko samo še potrdila dvom o spoštovanju določb iz točke 11.3.8 usmeritev, saj izročena količina ne predstavljala objektivnega faktorja za določanje izgube, ker je umik s trga namreč zadeval sadje, ki ga toča ni poškodovala, marveč je bilo razvrščeno v nižji kakovostni razred, med industrijske proizvode, zaradi poslabšanja kakovosti, do katerega je prišlo v času od predložitve vloge za umik (gl. uvodno opombo 30) do začetka postopka umika; poleg tega, zaradi pomanjkanja informacij, ki so jih sicer večkrat zahtevali, o naravi stroškov, ki jih je imela organizacija proizvajalcev Asprofrut, Komisija ne bi mogla zagotoviti, da ti stroški niso bili precenjeni, kar bi povzročilo dodelitev pomoči za delovanje organizacije.

| (41) | V zvezi s pomisleki iz uvodne opombe 19, ki zadevajo obstoj domnevne kršitve predpisov o ureditvi skupnega trga sadja in zelenjave, ki jih določa uredba (ES) št. 2200/96, mora Komisija ugotoviti, ali niso italijanski organi predložili utemeljitve, ki bi tako domnevo ovrglo. Glede na okoliščine, v katerih se je vršil umik, namreč trenutek, ko so organizacije proizvajalcev iz Piemonta že izrabile možnosti umika, ki jih predvideva navedena uredba (gl. uvodno opombo 10), lahko Komisija samo sklene, da bi bila odobritev državne pomoči za umike, ki presegajo predpisane možnosti, v nasprotju s predpisi o skupni ureditvi trga sadja in zelenjave in da bi moteče vplivala na urejeno delovanje skupnega trga. |
| --- | --- |

(41)

V zvezi s pomisleki iz uvodne opombe 19, ki zadevajo obstoj domnevne kršitve predpisov o ureditvi skupnega trga sadja in zelenjave, ki jih določa uredba (ES) št. 2200/96, mora Komisija ugotoviti, ali niso italijanski organi predložili utemeljitve, ki bi tako domnevo ovrglo. Glede na okoliščine, v katerih se je vršil umik, namreč trenutek, ko so organizacije proizvajalcev iz Piemonta že izrabile možnosti umika, ki jih predvideva navedena uredba (gl. uvodno opombo 10), lahko Komisija samo sklene, da bi bila odobritev državne pomoči za umike, ki presegajo predpisane možnosti, v nasprotju s predpisi o skupni ureditvi trga sadja in zelenjave in da bi moteče vplivala na urejeno delovanje skupnega trga.

| (42) | Slednjič, v zvezi s plačilom pomoči in morebitnim kopičenjem, Komisija opozarja, da so v pismu z dne 16. januarja 2004 italijanski organi natančno navedli, da pomoč ni bila nakazana, kar je potrdila tudi organizacija proizvajalcev Asprofrut. Ni pa prispel noben odgovor v zvezi z možnostjo kopičenja pomoči iz ostalih virov z enakimi cilji. Možno kopičenje bi lahko predstavljalo prekomerno kompenzacijo prijavljene izgube, v nasprotju z določbami točke 11.3 usmeritev. |
| --- | --- |

(42)

Slednjič, v zvezi s plačilom pomoči in morebitnim kopičenjem, Komisija opozarja, da so v pismu z dne 16. januarja 2004 italijanski organi natančno navedli, da pomoč ni bila nakazana, kar je potrdila tudi organizacija proizvajalcev Asprofrut. Ni pa prispel noben odgovor v zvezi z možnostjo kopičenja pomoči iz ostalih virov z enakimi cilji. Možno kopičenje bi lahko predstavljalo prekomerno kompenzacijo prijavljene izgube, v nasprotju z določbami točke 11.3 usmeritev.

VI.   ZAKLJUČEK

| (43) | Gornja opažanja dokazujejo, da pomoči organizaciji proizvajalcev Asprofrut za pokrivanje umika breskev in nektarin s trga ni moč obravnavati kot pomoč za kritje izgub zaradi neugodnih vremenskih razmer, temveč predstavlja sredstvo nekaterih proizvajalcev za pridobitev odškodnine ob izpadu izgubljenega dobička zaradi neugodnega razvoja razmer na trgu, kar sicer predstavlja običajno tveganje pri opravljanju kmetijske dejavnosti. Pokrivanje običajnega tveganja, ki je povezano z opravljanjem kmetijske dejavnosti, s pomočjo, pomeni dodelitev pomoči za tekoče delovanje prejemniku ali prejemnikom, kar pa ni združljivo s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(43)

Gornja opažanja dokazujejo, da pomoči organizaciji proizvajalcev Asprofrut za pokrivanje umika breskev in nektarin s trga ni moč obravnavati kot pomoč za kritje izgub zaradi neugodnih vremenskih razmer, temveč predstavlja sredstvo nekaterih proizvajalcev za pridobitev odškodnine ob izpadu izgubljenega dobička zaradi neugodnega razvoja razmer na trgu, kar sicer predstavlja običajno tveganje pri opravljanju kmetijske dejavnosti. Pokrivanje običajnega tveganja, ki je povezano z opravljanjem kmetijske dejavnosti, s pomočjo, pomeni dodelitev pomoči za tekoče delovanje prejemniku ali prejemnikom, kar pa ni združljivo s skupnim trgom.

| (44) | Tudi če bi lahko štela ravnanje italijanskih organov v zvezi z odškodnino za izgubo, ki naj bi nastala zaradi vremenskih razmer, kot veljavno, so razlage omenjenih organov preveč nepopolne, da bi Komisija lahko potrdila, da je bila pomoč dodeljena v skladu z določili iz člena 11.3 usmeritev. S tega vidika namreč za pomoč ne bi smele veljati niti odstopanja v smislu člena 87(2)(b) Pogodbe, na katero so se sklicevali italijanski organi, niti izjeme iz člena 87(3)(c), glede na to, da ne bi prispevala k razvoju sektorja. Pomoč bi bila torej nezdružljiva s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(44)

Tudi če bi lahko štela ravnanje italijanskih organov v zvezi z odškodnino za izgubo, ki naj bi nastala zaradi vremenskih razmer, kot veljavno, so razlage omenjenih organov preveč nepopolne, da bi Komisija lahko potrdila, da je bila pomoč dodeljena v skladu z določili iz člena 11.3 usmeritev. S tega vidika namreč za pomoč ne bi smele veljati niti odstopanja v smislu člena 87(2)(b) Pogodbe, na katero so se sklicevali italijanski organi, niti izjeme iz člena 87(3)(c), glede na to, da ne bi prispevala k razvoju sektorja. Pomoč bi bila torej nezdružljiva s skupnim trgom.

| (45) | Slednjič obstaja tudi sum o domnevni kršitvi predpisov iz Uredbe (ES) št. 2200/96. Ker je prišlo do umika v trenutku, ko so organizacije proizvajalcev iz Piemonta že izrabile vse možnosti umika, bi pomenila odobritev pomoči, s katero bi financirali ukrep, ki presega možnosti, določene z uredbo o ureditvi trga sadja in zelenjave na evropskem nivoju, motnjo pri urejenem delovanju navedenega trga. Skladno s točko 3.2 usmeritev Komisija ne more v nobenem primeru odobriti pomoči, ki ni v skladu z določbami o skupni ureditvi trga ali bi nanjo moteče vplivala. Šteje se, da pomoč ni združljiva s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(45)

Slednjič obstaja tudi sum o domnevni kršitvi predpisov iz Uredbe (ES) št. 2200/96. Ker je prišlo do umika v trenutku, ko so organizacije proizvajalcev iz Piemonta že izrabile vse možnosti umika, bi pomenila odobritev pomoči, s katero bi financirali ukrep, ki presega možnosti, določene z uredbo o ureditvi trga sadja in zelenjave na evropskem nivoju, motnjo pri urejenem delovanju navedenega trga. Skladno s točko 3.2 usmeritev Komisija ne more v nobenem primeru odobriti pomoči, ki ni v skladu z določbami o skupni ureditvi trga ali bi nanjo moteče vplivala. Šteje se, da pomoč ni združljiva s skupnim trgom.

| (46) | Ni potrebno, da Komisija naloži vračilo pomoči, saj ta ni bila nakazana – |
| --- | --- |

(46)

Ni potrebno, da Komisija naloži vračilo pomoči, saj ta ni bila nakazana –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Državna pomoč v znesku 108 752 EUR, ki jo namerava Italija dodeliti zaradi reševanja kriznih razmer pri gojenju breskev v deželi Piemonte, ni združljiva s skupnim trgom.

Izvrševanje te pomoči se ne odobri.

Člen 2

V dveh mesecih od objave te odločbe Italija obvesti Komisijo o sprejetih ukrepih za prilagoditev kriterijem.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Italijansko republiko.

V Bruslju, 16. marca 2004

Za Komisijo

Franz FISCHLER

Član Komisije

---

(1)  UL C 266, 5.11.2003, str. 3.

1

(2)  Glede na informacije, ki so jih posredovali italijanski organi, sta dve organizaciji proizvajalcev predložili vlogo za pomoč: Asprofrut in Lagnasco Group. Slednja je kasneje od namere odstopila.

2

(3)  UL L 297, 21.11.1996, str. 1.

3

(4)  V celoti so bili ponovno objavljeni po popravkih v UL C 232, 12.8.2000, str. 19.

4

(5)  Točka 11.3.2. usmeritev. Gl. opombo 4.

5

---

| 20.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 100/26 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 100/26

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 22. septembra 2004

o pomoči, ki jo dodeljuje Francija podjetju Compagnie Marseille Réparation (CMR) (državna pomoč C 34/03 (prej N 728/02))

(notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 3350)

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno.)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/314/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po povabilu zainteresiranim strankam k predložitvi njihovih pripomb na podlagi zgoraj navedenih določb (1),

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Z dopisom z dne 18. novembra 2002, katerega prejem je bil registriran na isti dan (v nadaljnjem besedilu „obvestilo“), je Francija uradno obvestila Komisijo o svojem namenu, da zagotovi finančno pomoč ladjedelnici za popravilo ladij Compagnie Marseille Réparation (CMR). Zadeva je bila registrirana pod številko N 728/02. |
| --- | --- |

(1)

Z dopisom z dne 18. novembra 2002, katerega prejem je bil registriran na isti dan (v nadaljnjem besedilu „obvestilo“), je Francija uradno obvestila Komisijo o svojem namenu, da zagotovi finančno pomoč ladjedelnici za popravilo ladij Compagnie Marseille Réparation (CMR). Zadeva je bila registrirana pod številko N 728/02.

| (2) | Z dopisom z dne 13. decembra 2002 je Komisija od Francije zahtevala dodatne podatke. Francija je odgovorila z dopisom z dne 6. marca 2003, katerega prejem je bil registriran 7. marca 2003. |
| --- | --- |

(2)

Z dopisom z dne 13. decembra 2002 je Komisija od Francije zahtevala dodatne podatke. Francija je odgovorila z dopisom z dne 6. marca 2003, katerega prejem je bil registriran 7. marca 2003.

| (3) | Z dopisom z dne 13. maja 2003 je Komisija obvestila Francijo o svojem sklepu, da sproži postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi s priglašenimi ukrepi. Zadeva je bila registrirana pod številko C 34/03. |
| --- | --- |

(3)

Z dopisom z dne 13. maja 2003 je Komisija obvestila Francijo o svojem sklepu, da sproži postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES v zvezi s priglašenimi ukrepi. Zadeva je bila registrirana pod številko C 34/03.

| (4) | Sklep Komisije o sprožitvi postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala zainteresirane stranke, da predložijo svoje pripombe o zadevnih ukrepih. |
| --- | --- |

(4)

Sklep Komisije o sprožitvi postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala zainteresirane stranke, da predložijo svoje pripombe o zadevnih ukrepih.

| (5) | Francija je predložila svoje pripombe z dopisom z dne 31. julija 2003, katerega prejem je bil registriran 4. avgusta 2003. Nobena druga zainteresirana stranka ni predložila pripomb. |
| --- | --- |

(5)

Francija je predložila svoje pripombe z dopisom z dne 31. julija 2003, katerega prejem je bil registriran 4. avgusta 2003. Nobena druga zainteresirana stranka ni predložila pripomb.

| (6) | Francija je predložila dodatne podatke z dopisom z dne 2. oktobra 2003, katerega prejem je bil registriran 3. oktobra 2003, in z dopisom z dne 10. oktobra 2003, katerega prejem je bil registriran na isti dan. Komisija je na Francijo naslovila še druga dodatna vprašanja z dopisom z dne 21. novembra 2003, na katerega je Francija odgovorila z dopisom z dne 29. decembra, katerega prejem je bil registriran 8. januarja 2004, in z dopisom z dne 29. januarja 2004, katerega prejem je bil registriran na isti dan. Komisija je z dopisom z dne 10. maja 2004 zastavila še druga vprašanja, na katera je Francija odgovorila z dopisom z dne 29. junija 2004, katerega prejem je bil registriran na isti dan. |
| --- | --- |

(6)

Francija je predložila dodatne podatke z dopisom z dne 2. oktobra 2003, katerega prejem je bil registriran 3. oktobra 2003, in z dopisom z dne 10. oktobra 2003, katerega prejem je bil registriran na isti dan. Komisija je na Francijo naslovila še druga dodatna vprašanja z dopisom z dne 21. novembra 2003, na katerega je Francija odgovorila z dopisom z dne 29. decembra, katerega prejem je bil registriran 8. januarja 2004, in z dopisom z dne 29. januarja 2004, katerega prejem je bil registriran na isti dan. Komisija je z dopisom z dne 10. maja 2004 zastavila še druga vprašanja, na katera je Francija odgovorila z dopisom z dne 29. junija 2004, katerega prejem je bil registriran na isti dan.

II.   PODROBEN OPIS

A.   Prejemnik

| (7) | Prejemnik finančne pomoči je podjetje CMR, družba za popravilo ladij iz Marseilla. Podjetje CMR je bilo ustanovljeno 20. junija 2002, da bi prevzelo sredstva ladjedelnice v stečaju, podjetja Compagnie Marseillaise de Réparations (CMdR). |
| --- | --- |

(7)

Prejemnik finančne pomoči je podjetje CMR, družba za popravilo ladij iz Marseilla. Podjetje CMR je bilo ustanovljeno 20. junija 2002, da bi prevzelo sredstva ladjedelnice v stečaju, podjetja Compagnie Marseillaise de Réparations (CMdR).

| (8) | Pred tem so dejavnosti popravila ladij v pristanišču Marseille izvajala tri podjetja, Marine Technologie, Travofer in CMdR. Leta 1996 je bilo v teh treh ladjedelnicah zaposlenih približno 430 oseb (310 v podjetju CMdR, 70 v podjetju Marine Technologie in 50 v podjetju Travofer). Leta 1996 je podjetje CMdR zašlo v težave in je moralo prijaviti stečaj. Med potekom stečajnega postopka se je izvajal socialni načrt, ki je pomagal podjetju CMdR pri plačevanju stroškov, povezanih s predčasnimi upokojitvami in dopustom za prekvalifikacijo dela osebja, dokler ne bi bila predlagana ponudba o prevzemu. Francija meni, da so ta načrt financirali javni organi. |
| --- | --- |

(8)

Pred tem so dejavnosti popravila ladij v pristanišču Marseille izvajala tri podjetja, Marine Technologie, Travofer in CMdR. Leta 1996 je bilo v teh treh ladjedelnicah zaposlenih približno 430 oseb (310 v podjetju CMdR, 70 v podjetju Marine Technologie in 50 v podjetju Travofer). Leta 1996 je podjetje CMdR zašlo v težave in je moralo prijaviti stečaj. Med potekom stečajnega postopka se je izvajal socialni načrt, ki je pomagal podjetju CMdR pri plačevanju stroškov, povezanih s predčasnimi upokojitvami in dopustom za prekvalifikacijo dela osebja, dokler ne bi bila predlagana ponudba o prevzemu. Francija meni, da so ta načrt financirali javni organi.

| (9) | Leta 1997 je podjetje CMdR prevzela italijanska družba Marinvest, ki je nato to podjetje julija 2000 prodala britanski skupini Cammell Laird. Hkrati je podjetje Cammell Laird prevzelo drugi dve ladjedelnici za popravilo ladij v Marseillu, podjetje Marine Technologie in podjetje Travofer. Podjetje Cammell Laird je nameravalo te tri družbe prestrukturirati v eno samo podjetje CMdR in dejavnosti popravila ladij prestrukturirati v dejavnosti predelave ladij. |
| --- | --- |

(9)

Leta 1997 je podjetje CMdR prevzela italijanska družba Marinvest, ki je nato to podjetje julija 2000 prodala britanski skupini Cammell Laird. Hkrati je podjetje Cammell Laird prevzelo drugi dve ladjedelnici za popravilo ladij v Marseillu, podjetje Marine Technologie in podjetje Travofer. Podjetje Cammell Laird je nameravalo te tri družbe prestrukturirati v eno samo podjetje CMdR in dejavnosti popravila ladij prestrukturirati v dejavnosti predelave ladij.

| (10) | Med julijem 2000 in julijem 2002 se je število zaposlenih v podjetju CMdR močno zmanjšalo zaradi „odhodov zaradi azbesta“, kar pomeni upokojevanje delavcev, katerih zdravje je bilo načeto zaradi izpostavljenosti azbestu. Zaradi predvidenega prestrukturiranja ti delavci niso bili nadomeščeni. Obseg dejavnosti podjetja CMdR se je zato ustrezno zmanjšal, vendar pa je podjetje še naprej izvajalo dejavnosti popravila ladij do prijave stečaja. |
| --- | --- |

(10)

Med julijem 2000 in julijem 2002 se je število zaposlenih v podjetju CMdR močno zmanjšalo zaradi „odhodov zaradi azbesta“, kar pomeni upokojevanje delavcev, katerih zdravje je bilo načeto zaradi izpostavljenosti azbestu. Zaradi predvidenega prestrukturiranja ti delavci niso bili nadomeščeni. Obseg dejavnosti podjetja CMdR se je zato ustrezno zmanjšal, vendar pa je podjetje še naprej izvajalo dejavnosti popravila ladij do prijave stečaja.

| (11) | Po stečaju podjetja Cammell Laird v letu 2001 je podjetje CMdR zašlo v težave. 31. julija 2001 je gospodarsko sodišče v Marseillu sprožilo postopek sodne poravnave v zvezi s podjetjem CMdR. |
| --- | --- |

(11)

Po stečaju podjetja Cammell Laird v letu 2001 je podjetje CMdR zašlo v težave. 31. julija 2001 je gospodarsko sodišče v Marseillu sprožilo postopek sodne poravnave v zvezi s podjetjem CMdR.

| (12) | CMR, družba, ki je bila ustanovljena 20. junija 2002, je predstavila ponudbo prevzema podjetja CMdR gospodarskemu sodišču v Marseillu, ki je 20. junija 2002 sprejelo načrt prevzema. |
| --- | --- |

(12)

CMR, družba, ki je bila ustanovljena 20. junija 2002, je predstavila ponudbo prevzema podjetja CMdR gospodarskemu sodišču v Marseillu, ki je 20. junija 2002 sprejelo načrt prevzema.

| (13) | Tako je podjetje CMR v okviru stečajnega postopka podjetja CMdR kupilo sredstva podjetja CMdR po ceni 1 001 EUR (kar pomeni en simbolični euro za sredstva in 1 000 EUR za zaloge). Podatki na bilanci stanja podjetja CMR so pokazali, da je podjetje CMR leta 2002 začelo delovati brez dolgov. |
| --- | --- |

(13)

Tako je podjetje CMR v okviru stečajnega postopka podjetja CMdR kupilo sredstva podjetja CMdR po ceni 1 001 EUR (kar pomeni en simbolični euro za sredstva in 1 000 EUR za zaloge). Podatki na bilanci stanja podjetja CMR so pokazali, da je podjetje CMR leta 2002 začelo delovati brez dolgov.

| (14) | Francija je na začetku naznanila, da je podjetje CMR prevzelo tudi nedokončana dela. |
| --- | --- |

(14)

Francija je na začetku naznanila, da je podjetje CMR prevzelo tudi nedokončana dela.

| (15) | Poleg tega je podjetje CMR v skladu s francosko zakonodajo o socialni varnosti v zvezi s prodajo poslovnih dejavnosti (drugi pododstavek člena L 122 12 Delovnega zakonika) moralo prevzeti vse pogodbe o delu z nespremenjenimi pogoji v zvezi z usposobljenostjo, plačilom in delovno dobo. Prav tako je moralo podjetje CMR najprej prevzeti obveznosti v zvezi s plačami, sklenjenimi pred prevzemom, ki so znašale 500 000 EUR in so povezane z „odhodi zaradi azbesta“, nato pa je prevzelo še neizplačane plače (plačan dopust) v višini 620 000 EUR, ti dve številki pa ustrezata številkam, ki jih je Francija določila na začetku. |
| --- | --- |

(15)

Poleg tega je podjetje CMR v skladu s francosko zakonodajo o socialni varnosti v zvezi s prodajo poslovnih dejavnosti (drugi pododstavek člena L 122 12 Delovnega zakonika) moralo prevzeti vse pogodbe o delu z nespremenjenimi pogoji v zvezi z usposobljenostjo, plačilom in delovno dobo. Prav tako je moralo podjetje CMR najprej prevzeti obveznosti v zvezi s plačami, sklenjenimi pred prevzemom, ki so znašale 500 000 EUR in so povezane z „odhodi zaradi azbesta“, nato pa je prevzelo še neizplačane plače (plačan dopust) v višini 620 000 EUR, ti dve številki pa ustrezata številkam, ki jih je Francija določila na začetku.

| (16) | Francija je obvestila Komisijo, da je bilo do marca 2003 v podjetju zaposlenih 100 delavcev v proizvodnji, v primerjavi s povprečjem 184 zaposlenih v petih predhodnih letih. |
| --- | --- |

(16)

Francija je obvestila Komisijo, da je bilo do marca 2003 v podjetju zaposlenih 100 delavcev v proizvodnji, v primerjavi s povprečjem 184 zaposlenih v petih predhodnih letih.

| (17) | Podjetje CMR je v lasti petih delničarjev, od katerih eden deluje kot generalni direktor. |
| --- | --- |

(17)

Podjetje CMR je v lasti petih delničarjev, od katerih eden deluje kot generalni direktor.

B.   Poslovni načrt

| (18) | Francija meni, da je za dosego ponovne donosnosti dejavnosti popravila ladij v Marseillu treba opraviti niz notranjih ukrepov v podjetju CMR. V ta namen je bil pripravljen petletni poslovni načrt. |
| --- | --- |

(18)

Francija meni, da je za dosego ponovne donosnosti dejavnosti popravila ladij v Marseillu treba opraviti niz notranjih ukrepov v podjetju CMR. V ta namen je bil pripravljen petletni poslovni načrt.

| (19) | Podjetje CMR naj bi od podjetja CMdR podedovalo številne obveznosti („odhodi zaradi azbesta“, plače (plačani dopust)) in težave, na primer izgubo strank v sektorju popravila ladij v pristanišču Marseille. To izgubo naj bi povzročila politika podjetja Cammell Laird, ki je bila osredotočena na predelavo ladij na račun popravila ladij. Zato Francija trdi, da se mora podjetje CMR prestrukturirati. Francija priznava, da je obstoj enega samega podjetja za popravilo ladij v Marseillu (tj. podjetja CMR) v skladu s potrebami in možnostmi na trgu popravila ladij. |
| --- | --- |

(19)

Podjetje CMR naj bi od podjetja CMdR podedovalo številne obveznosti („odhodi zaradi azbesta“, plače (plačani dopust)) in težave, na primer izgubo strank v sektorju popravila ladij v pristanišču Marseille. To izgubo naj bi povzročila politika podjetja Cammell Laird, ki je bila osredotočena na predelavo ladij na račun popravila ladij. Zato Francija trdi, da se mora podjetje CMR prestrukturirati. Francija priznava, da je obstoj enega samega podjetja za popravilo ladij v Marseillu (tj. podjetja CMR) v skladu s potrebami in možnostmi na trgu popravila ladij.

| (20) | Namen poslovnega načrta, ki ga Francija imenuje načrt prestrukturiranja, je odziv na težave podjetja CMR s sprejetjem niza ukrepov. Najprej se bo prejšnja strategija podjetja Cammell Laird o spremembi dejavnosti iz popravila ladij v predelavo ladij spremenila nazaj in podjetje CMR bo prevzelo svojo običajno dejavnost popravila ladij. Poleg tega bo podjetje CMR sprejelo naslednje ukrepe, kot jih je opisala Francija: zmanjšanje strukturnih stroškov, računalniško podprta priprava, krepitev odgovornosti vodstvenega in vodilnega osebja, strogo upravljanje pogodb s podizvajalci, razvoj sposobnosti opravljanja več nalog hkrati. Poleg tega se bodo izvedle nekatere naložbe, posebna pozornost pa bo osredotočena zlasti na usposabljanje in specializacijo osebja. |
| --- | --- |

(20)

Namen poslovnega načrta, ki ga Francija imenuje načrt prestrukturiranja, je odziv na težave podjetja CMR s sprejetjem niza ukrepov. Najprej se bo prejšnja strategija podjetja Cammell Laird o spremembi dejavnosti iz popravila ladij v predelavo ladij spremenila nazaj in podjetje CMR bo prevzelo svojo običajno dejavnost popravila ladij. Poleg tega bo podjetje CMR sprejelo naslednje ukrepe, kot jih je opisala Francija: zmanjšanje strukturnih stroškov, računalniško podprta priprava, krepitev odgovornosti vodstvenega in vodilnega osebja, strogo upravljanje pogodb s podizvajalci, razvoj sposobnosti opravljanja več nalog hkrati. Poleg tega se bodo izvedle nekatere naložbe, posebna pozornost pa bo osredotočena zlasti na usposabljanje in specializacijo osebja.

| (21) | Potem ko bo družba ponovno prišla na trg, bo lahko privabila lastnike bolj zahtevnih ladij (na primer križark, potniških ladij in tankerjev za prevoz plina), ki nimajo sedeža v Marseillu in za katere cena ni edino merilo za oddajo naročil. |
| --- | --- |

(21)

Potem ko bo družba ponovno prišla na trg, bo lahko privabila lastnike bolj zahtevnih ladij (na primer križark, potniških ladij in tankerjev za prevoz plina), ki nimajo sedeža v Marseillu in za katere cena ni edino merilo za oddajo naročil.

| (22) | Francija je predložila dve različici poslovnega načrta podjetja CMR. Obvestilo je temeljilo na načrtu, ki je vključeval domnevo o obsežnem poslovanju s prometom v višini 30 milijonov EUR v letu 2006, drugi, previdnejši načrt (v nadaljnjem besedilu „previdna domneva“) pa je bil pripravljen na prošnjo gospodarskega sodišča v Marseillu (promet, omejen na 20 milijonov EUR na leto od tretjega leta naprej do zaključka poslovnega načrta). Ocena poslovanja družbe se je spremenila v skladu s tem in tabela 1 prikazuje to novo oceno.
  Tabela 1
  Pričakovan trend poslovanja podjetja CMR (previdna domneva) (4)











  (v eurih) |
| --- | --- |
| Poslovanje | 2002
  (6 mesecev) | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| Promet | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |
| Stroški poslovanja | | | | | |
| Nakupi blaga | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |
| Nakupi od podizvajalcev | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |
| Drugi nakupi in zunanji stroški | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |
| Plače | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |
| Plačan dopust | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |
| „Odhodi zaradi azbesta“ | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |
| Skupni stroški dela | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |
| Zunanja pomoč | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |
| Skupni stroški dela in pomoči | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |
| Davki | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |
| Skupni stroški poslovanja | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |
| Rezultat poslovanja | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |
| Subvencije (5) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |
| Neto rezultat poslovanja | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) | [...] (3) |

(22)

Francija je predložila dve različici poslovnega načrta podjetja CMR. Obvestilo je temeljilo na načrtu, ki je vključeval domnevo o obsežnem poslovanju s prometom v višini 30 milijonov EUR v letu 2006, drugi, previdnejši načrt (v nadaljnjem besedilu „previdna domneva“) pa je bil pripravljen na prošnjo gospodarskega sodišča v Marseillu (promet, omejen na 20 milijonov EUR na leto od tretjega leta naprej do zaključka poslovnega načrta). Ocena poslovanja družbe se je spremenila v skladu s tem in tabela 1 prikazuje to novo oceno.

Tabela 1

Pričakovan trend poslovanja podjetja CMR (previdna domneva) (4)

(v eurih)

Poslovanje

2002

(6 mesecev)

2003

2004

2005

2006

Promet

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

Stroški poslovanja

Nakupi blaga

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

Nakupi od podizvajalcev

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

Drugi nakupi in zunanji stroški

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

Plače

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

Plačan dopust

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

„Odhodi zaradi azbesta“

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

Skupni stroški dela

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

Zunanja pomoč

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

Skupni stroški dela in pomoči

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

Davki

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

Skupni stroški poslovanja

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

Rezultat poslovanja

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

Subvencije (5)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

Neto rezultat poslovanja

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

[...] (3)

| (23) | Francija meni, da poslovni načrt temelji na prometu, ki so jih družbe za popravilo ladij v Marseillu dosegle, preden je skupina Cammell Laird zašla v težave v letu 2000, in na zmožnosti podjetja CMR, da doseže podobne rezultate v dveh letih. Francija poudarja tudi, da načrt upošteva mirovanje števila strank v času prevzema in da je sprejeti pristop še previdnejši v previdni domnevi. |
| --- | --- |

(23)

Francija meni, da poslovni načrt temelji na prometu, ki so jih družbe za popravilo ladij v Marseillu dosegle, preden je skupina Cammell Laird zašla v težave v letu 2000, in na zmožnosti podjetja CMR, da doseže podobne rezultate v dveh letih. Francija poudarja tudi, da načrt upošteva mirovanje števila strank v času prevzema in da je sprejeti pristop še previdnejši v previdni domnevi.

| (24) | Stroški izvajanja poslovnega načrta, ki temelji na previdni domnevi, to so po mnenju Francije stroški prestrukturiranja, so določeni v delu 1 tabele 2. |
| --- | --- |

(24)

Stroški izvajanja poslovnega načrta, ki temelji na previdni domnevi, to so po mnenju Francije stroški prestrukturiranja, so določeni v delu 1 tabele 2.

| (25) | Francija je poleg tega med stroške prestrukturiranja štela obveznosti, povezane z „odhodi zaradi azbesta“ in neizplačanimi plačami (plačanim dopustom), ki so nastali pred prevzemom. Ti stroški so opisani v delu 2 tabele 2 in vključujejo spremenjene številke, ki jih je predložila Francija z dopisom z dne 29. januarja 2004.
  Tabela 2
  Prošnja za povračilo stroškov prestrukturiranja podjetja CMR






  (v eurih) |
| --- | --- |
| Postavka | Znesek |
| Del 1 |
| Naložbe v prestrukturiranje in vzdrževanje (2002–2006):
  začetno | [...] (*) |
| letno (4 × 100 000 EUR) | [...] (*) |
| Zaloge | [...] (*) |
| Potrebe usposabljanja: 200 ur/osebo (6) | [...] (*) |
| Vmesni seštevek 1 | [...] (*) |
| Del 2 |
| Stroški „odhodov zaradi azbesta“, ki so se zgodili pred prevzemom | [...] (*) |
| Še neizplačan plačani dopust pred prevzemom | [...] (*) |
| Vmesni seštevek 2 | [...] (*) |
| |
| SKUPAJ (vmesni seštevek 1 + vmesni seštevek 2) | 3 649 494 |

(25)

Francija je poleg tega med stroške prestrukturiranja štela obveznosti, povezane z „odhodi zaradi azbesta“ in neizplačanimi plačami (plačanim dopustom), ki so nastali pred prevzemom. Ti stroški so opisani v delu 2 tabele 2 in vključujejo spremenjene številke, ki jih je predložila Francija z dopisom z dne 29. januarja 2004.

Tabela 2

Prošnja za povračilo stroškov prestrukturiranja podjetja CMR

(v eurih)

Postavka

Znesek

Del 1

Naložbe v prestrukturiranje in vzdrževanje (2002–2006):

začetno

[...] (*)

letno (4 × 100 000 EUR)

[...] (*)

Zaloge

[...] (*)

Potrebe usposabljanja: 200 ur/osebo (6)

[...] (*)

Vmesni seštevek 1

[...] (*)

Del 2

Stroški „odhodov zaradi azbesta“, ki so se zgodili pred prevzemom

[...] (*)

Še neizplačan plačani dopust pred prevzemom

[...] (*)

Vmesni seštevek 2

[...] (*)

SKUPAJ (vmesni seštevek 1 + vmesni seštevek 2)

3 649 494

| (26) | Skupni stroški, ki so ocenjeni kot potrebni za začetek poslovanja podjetja CMR, tako znašajo 3 649 494 EUR. |
| --- | --- |

(26)

Skupni stroški, ki so ocenjeni kot potrebni za začetek poslovanja podjetja CMR, tako znašajo 3 649 494 EUR.

C.   Finančni ukrepi

| (27) | Francija meni, da bo 3 649 494 EUR, ki jih potrebuje podjetje CMR, financiranih prek posojil in subvencij iz javnih in zasebnih virov, kot je opisano v tabeli 3. Francija je sprejela predhodno odločbo o dodelitvi javne pomoči podjetju CMR 3. maja 2002, kar se je zgodilo še pred ustanovitvijo podjetja CMR in preden je podjetje CMR prevzelo sredstva podjetja CMdR. Pravno zavezujoča odločba o dodelitvi pomoči je bila sprejeta 26. junija 2002.
  Tabela 3
  Finančni ukrepi v zvezi s prestrukturiranjem podjetja CMR






  (v eurih) |
| --- | --- |
| Vir | Znesek |
| Del 1 – Javni prispevki |
| Francoska vlada | 1 600 000 |
| Regionalni svet departmaja Provence-Alpes-Côte d’Azur | 630 000 |
| Razširjeni svet departmaja Bouches-du-Rhône | 630 000 |
| Mesto Marseille | 630 000 |
| Vmesni seštevek 1 | 3 490 000 |
| Del 2 – Zasebni prispevki |
| Prispevek kapitala s strani delničarjev | 610 000 |
| Bančna posojila | 1 830 000 |
| Vmesni seštevek 2 | 2 440 000 |
| |
| SKUPAJ (vmesni seštevek 1 + vmesni seštevek 2) | 5 930 000 |

(27)

Francija meni, da bo 3 649 494 EUR, ki jih potrebuje podjetje CMR, financiranih prek posojil in subvencij iz javnih in zasebnih virov, kot je opisano v tabeli 3. Francija je sprejela predhodno odločbo o dodelitvi javne pomoči podjetju CMR 3. maja 2002, kar se je zgodilo še pred ustanovitvijo podjetja CMR in preden je podjetje CMR prevzelo sredstva podjetja CMdR. Pravno zavezujoča odločba o dodelitvi pomoči je bila sprejeta 26. junija 2002.

Tabela 3

Finančni ukrepi v zvezi s prestrukturiranjem podjetja CMR

(v eurih)

Vir

Znesek

Del 1 – Javni prispevki

Francoska vlada

1 600 000

Regionalni svet departmaja Provence-Alpes-Côte d’Azur

630 000

Razširjeni svet departmaja Bouches-du-Rhône

630 000

Mesto Marseille

630 000

Vmesni seštevek 1

3 490 000

Del 2 – Zasebni prispevki

Prispevek kapitala s strani delničarjev

610 000

Bančna posojila

1 830 000

Vmesni seštevek 2

2 440 000

SKUPAJ (vmesni seštevek 1 + vmesni seštevek 2)

5 930 000

| (28) | Francoska vlada bo podjetju CMR dodelila znesek v višini 1 600 000 EUR v obliki brezobrestnega posojila. Francija je posojilu dodelila neto ekvivalent dotacije (NED) v višini 404 640 EUR na podlagi referenčne mere Komisije za leto 2002, ki znaša 5,06 %. Francija meni, da pogoji plačila tega posojila lahko ustrezajo predstavitvi v tabeli4. Septembra 2003 je bil podjetju CMR izplačan znesek v višini 800 000 EUR.
  Tabela 4
  Pogoji plačila in povračila posojila podjetja CMR







  (v eurih) |
| --- | --- |
| Znesek | Leto plačila | Leto povračila |
| 533 333 | n | n+6 |
| 266 667 | n | n+7 |
| 400 000 | n+1 | n+7 |
| 400 000 | n+2 | n+7 |

(28)

Francoska vlada bo podjetju CMR dodelila znesek v višini 1 600 000 EUR v obliki brezobrestnega posojila. Francija je posojilu dodelila neto ekvivalent dotacije (NED) v višini 404 640 EUR na podlagi referenčne mere Komisije za leto 2002, ki znaša 5,06 %. Francija meni, da pogoji plačila tega posojila lahko ustrezajo predstavitvi v tabeli4. Septembra 2003 je bil podjetju CMR izplačan znesek v višini 800 000 EUR.

Tabela 4

Pogoji plačila in povračila posojila podjetja CMR

(v eurih)

Znesek

Leto plačila

Leto povračila

533 333

n

n+6

266 667

n

n+7

400 000

n+1

n+7

400 000

n+2

n+7

| (29) | Regionalni svet departmaja Provence-Alpes-Côte d’Azur, Razširjeni svet departmaja Bouches-du-Rhône in mesto Marseille bodo podjetju CMR namenili vsak po 630 000 EUR v obliki subvencij. Od septembra 2003 je bil izplačan celotni prispevek s strani lokalnih organov (1 890 000 EUR), ki je bil porabljen za pokritje izgub družbe, ki so nastale v prvih šestih mesecih poslovanja podjetja (2002). |
| --- | --- |

(29)

Regionalni svet departmaja Provence-Alpes-Côte d’Azur, Razširjeni svet departmaja Bouches-du-Rhône in mesto Marseille bodo podjetju CMR namenili vsak po 630 000 EUR v obliki subvencij. Od septembra 2003 je bil izplačan celotni prispevek s strani lokalnih organov (1 890 000 EUR), ki je bil porabljen za pokritje izgub družbe, ki so nastale v prvih šestih mesecih poslovanja podjetja (2002).

| (30) | Zasebni prispevki so opisani kot prispevki kapitala s strani delničarjev podjetja CMR (610 000 EUR) in bančna posojila (1 830 000 EUR). Bančna posojila niso bila predmet nobene zahteve po posebnih jamstvih s strani bank, razen v zvezi z naslednjimi elementi. Del sredstev podjetja CMR se financira z zakupom, kar pomeni, da ostane v lasti bank, dokler ni posojilo povrnjeno. Drug del sredstev podjetja CMR je pod hipoteko, kar pomeni, da bi lahko podjetje CMR izgubilo lastništvo nad njimi v korist bankam, če posojilo ne bi bilo povrnjeno pod dogovorjenimi pogoji. Banka, ki je zagotovila posojilo, je zadružna banka skupine Banque populaire. |
| --- | --- |

(30)

Zasebni prispevki so opisani kot prispevki kapitala s strani delničarjev podjetja CMR (610 000 EUR) in bančna posojila (1 830 000 EUR). Bančna posojila niso bila predmet nobene zahteve po posebnih jamstvih s strani bank, razen v zvezi z naslednjimi elementi. Del sredstev podjetja CMR se financira z zakupom, kar pomeni, da ostane v lasti bank, dokler ni posojilo povrnjeno. Drug del sredstev podjetja CMR je pod hipoteko, kar pomeni, da bi lahko podjetje CMR izgubilo lastništvo nad njimi v korist bankam, če posojilo ne bi bilo povrnjeno pod dogovorjenimi pogoji. Banka, ki je zagotovila posojilo, je zadružna banka skupine Banque populaire.

D.   Podatki o trgu

| (31) | Francija meni, da je francoski sektor za popravilo ladij v zadnjih dvajsetih letih doživel prestrukturiranje zaradi velikega poslabšanja v tem sektorju. V Marseillu so družbe za popravilo ladij zašle v težave, ker niso upoštevale neugodnega razvoja na trgu. Francija potrjuje, da je ohranjanje treh družb za popravilo ladij v Marseillu (Marine Technologie, Travofer in CMdR) do leta 2000, ko je te družbe prevzelo podjetje Cammell Laird, presegalo zmogljivost trga. Kljub temu pa Francija meni, da je obstoj enega samega podjetja za popravilo ladij v Marseillu v skladu z zahtevami trga. |
| --- | --- |

(31)

Francija meni, da je francoski sektor za popravilo ladij v zadnjih dvajsetih letih doživel prestrukturiranje zaradi velikega poslabšanja v tem sektorju. V Marseillu so družbe za popravilo ladij zašle v težave, ker niso upoštevale neugodnega razvoja na trgu. Francija potrjuje, da je ohranjanje treh družb za popravilo ladij v Marseillu (Marine Technologie, Travofer in CMdR) do leta 2000, ko je te družbe prevzelo podjetje Cammell Laird, presegalo zmogljivost trga. Kljub temu pa Francija meni, da je obstoj enega samega podjetja za popravilo ladij v Marseillu v skladu z zahtevami trga.

| (32) | Kar zadeva zaposlene v podjetju CMR, je bilo marca 2003 v proizvodnji podjetja zaposlenih 100 delavcev, v primerjavi s povprečjem 184 zaposlenih v petih predhodnih letih. To zmanjšanje števila zaposlenih so povzročili tudi „odhodi zaradi azbesta“ (30 oseb). Vendar pa Francija poudarja, da bodo ti delavci nadomeščeni v skladu s potrebami podjetja CMR po zaposlovanju. |
| --- | --- |

(32)

Kar zadeva zaposlene v podjetju CMR, je bilo marca 2003 v proizvodnji podjetja zaposlenih 100 delavcev, v primerjavi s povprečjem 184 zaposlenih v petih predhodnih letih. To zmanjšanje števila zaposlenih so povzročili tudi „odhodi zaradi azbesta“ (30 oseb). Vendar pa Francija poudarja, da bodo ti delavci nadomeščeni v skladu s potrebami podjetja CMR po zaposlovanju.

| (33) | Francija meni, da je bilo zmanjšanje zmogljivosti v podjetju CMR kljub temu doseženo z zaprtjem nekdanjega delovišča podjetja Marine Technologie in delovišča podjetja Travofer, ki sta se vrnili pristanišču Marseille in se ne bosta več uporabljali za dejavnosti popravila ladij. |
| --- | --- |

(33)

Francija meni, da je bilo zmanjšanje zmogljivosti v podjetju CMR kljub temu doseženo z zaprtjem nekdanjega delovišča podjetja Marine Technologie in delovišča podjetja Travofer, ki sta se vrnili pristanišču Marseille in se ne bosta več uporabljali za dejavnosti popravila ladij.

E.   Sklep o sprožitvi postopka na podlagi člena 88(2) Pogodbe ES

| (34) | V svojem sklepu o sprožitvi formalnega postopka preiskave (v nadaljnjem besedilu „sklep o sprožitvi postopka“) je Komisija zavzela stališče, da so zadevni ukrepi pomenili državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. Ti ukrepi so bili nato ovrednoteni v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1540/98 z dne 29. junija 1998 o določitvi novih pravil o pomoči ladjedelništvu (7) (v nadaljnjem besedilu „Uredba o ladjedelništvu“) in smernicami Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (8) (v nadaljnjem besedilu „smernice za prestrukturiranje“). |
| --- | --- |

(34)

V svojem sklepu o sprožitvi formalnega postopka preiskave (v nadaljnjem besedilu „sklep o sprožitvi postopka“) je Komisija zavzela stališče, da so zadevni ukrepi pomenili državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. Ti ukrepi so bili nato ovrednoteni v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1540/98 z dne 29. junija 1998 o določitvi novih pravil o pomoči ladjedelništvu (7) (v nadaljnjem besedilu „Uredba o ladjedelništvu“) in smernicami Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (8) (v nadaljnjem besedilu „smernice za prestrukturiranje“).

| (35) | V svojem sklepu o sprožitvi postopka je Komisija izrazila svoje dvome v zvezi z možnostjo odobritve zadevnih finančnih ukrepov kot pomoči za prestrukturiranje, ob upoštevanju na eni strani da naj bi bilo podjetje CMR novo nastalo podjetje, ki je nastalo po stečaju podjetja CMdR, in ob upoštevanju na drugi strani točke 7 smernic za prestrukturiranje, v skladu s katerimi novo nastalo podjetje ni upravičeno do pomoči za reševanje ali prestrukturiranje, tudi če je začetni finančni položaj podjetja negotov. |
| --- | --- |

(35)

V svojem sklepu o sprožitvi postopka je Komisija izrazila svoje dvome v zvezi z možnostjo odobritve zadevnih finančnih ukrepov kot pomoči za prestrukturiranje, ob upoštevanju na eni strani da naj bi bilo podjetje CMR novo nastalo podjetje, ki je nastalo po stečaju podjetja CMdR, in ob upoštevanju na drugi strani točke 7 smernic za prestrukturiranje, v skladu s katerimi novo nastalo podjetje ni upravičeno do pomoči za reševanje ali prestrukturiranje, tudi če je začetni finančni položaj podjetja negotov.

| (36) | Poleg tega je Komisija podvomila, da bi podjetje CMR, tudi če bi bilo obravnavano kot upravičeno do pomoči za prestrukturiranje, izpolnilo vsa druga merila, zahtevana za odobritev pomoči za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(36)

Poleg tega je Komisija podvomila, da bi podjetje CMR, tudi če bi bilo obravnavano kot upravičeno do pomoči za prestrukturiranje, izpolnilo vsa druga merila, zahtevana za odobritev pomoči za prestrukturiranje.

| (37) | Komisija je zlasti ugotovila, da Francija ni opisala strukturnih težav, ki bi se morale odpraviti s prestrukturiranjem in je samo izjavila, da so bile težave podjetja CMR večinoma posledica stečaja podjetja CMdR. Komisija je zato podvomila, ali je podjetje CMR resnično imelo takšne strukturne težave, poleg tega pa je podvomila tudi, ali je bil poslovni načrt ustrezen za zagotovitev ponovne vzpostavitve sposobnosti preživetja podjetja CMR v primernem času. |
| --- | --- |

(37)

Komisija je zlasti ugotovila, da Francija ni opisala strukturnih težav, ki bi se morale odpraviti s prestrukturiranjem in je samo izjavila, da so bile težave podjetja CMR večinoma posledica stečaja podjetja CMdR. Komisija je zato podvomila, ali je podjetje CMR resnično imelo takšne strukturne težave, poleg tega pa je podvomila tudi, ali je bil poslovni načrt ustrezen za zagotovitev ponovne vzpostavitve sposobnosti preživetja podjetja CMR v primernem času.

| (38) | Poleg tega je Komisija podvomila, ali bo zahtevano zmanjšanje zmogljivosti iz člena 5 Uredbe o ladjedelništvu. Ugotovila je, da Francija ni zagotovila natančnejših podatkov o številu zaposlenih, ki jih je v resnici prevzelo podjetje CMR, poleg tega pa je kazalo, da se bo obseg dejavnosti s strani podizvajalcev močno povečal. |
| --- | --- |

(38)

Poleg tega je Komisija podvomila, ali bo zahtevano zmanjšanje zmogljivosti iz člena 5 Uredbe o ladjedelništvu. Ugotovila je, da Francija ni zagotovila natančnejših podatkov o številu zaposlenih, ki jih je v resnici prevzelo podjetje CMR, poleg tega pa je kazalo, da se bo obseg dejavnosti s strani podizvajalcev močno povečal.

| (39) | Komisija je poleg tega podvomila, ali je bila pomoč v sorazmerju s stroški in prednostmi prestrukturiranja. Komisija je svoje stališče oblikovala na podlagi podatka, da so stroški prestrukturiranja znašali 3 649 494 EUR, skupni znesek javnih in zasebnih prispevkov pa je znašal 5 930 000 EUR. Financiranje je tako preseglo navedene potrebe prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(39)

Komisija je poleg tega podvomila, ali je bila pomoč v sorazmerju s stroški in prednostmi prestrukturiranja. Komisija je svoje stališče oblikovala na podlagi podatka, da so stroški prestrukturiranja znašali 3 649 494 EUR, skupni znesek javnih in zasebnih prispevkov pa je znašal 5 930 000 EUR. Financiranje je tako preseglo navedene potrebe prestrukturiranja.

| (40) | V smislu sorazmernosti je sklep o sprožitvi postopka sprožil vprašanje o določitvi neto ekvivalenta dotacije posojila, ki ga je podjetju CMR dodelila država, ob upoštevanju, da se lahko v skladu s Sporočilom Komisije o metodi določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (9) referenčna obrestna mera zviša v primerih posebnega tveganja (na primer če je podjetje v težavah) in v teh primerih lahko premija znaša 400 osnovnih točk ali celo več. Komisija je zato podvomila, ali je celotno posojilo lahko obravnavano kot pomoč. |
| --- | --- |

(40)

V smislu sorazmernosti je sklep o sprožitvi postopka sprožil vprašanje o določitvi neto ekvivalenta dotacije posojila, ki ga je podjetju CMR dodelila država, ob upoštevanju, da se lahko v skladu s Sporočilom Komisije o metodi določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (9) referenčna obrestna mera zviša v primerih posebnega tveganja (na primer če je podjetje v težavah) in v teh primerih lahko premija znaša 400 osnovnih točk ali celo več. Komisija je zato podvomila, ali je celotno posojilo lahko obravnavano kot pomoč.

| (41) | Komisija je v smislu sorazmernosti podvomila tudi, ali bi bili vsi stroški lahko obravnavani kot stroški prestrukturiranja, in navedla zlasti stroške, povezane z usposabljanjem zaposlenih pri podizvajalcih podjetja CMR. |
| --- | --- |

(41)

Komisija je v smislu sorazmernosti podvomila tudi, ali bi bili vsi stroški lahko obravnavani kot stroški prestrukturiranja, in navedla zlasti stroške, povezane z usposabljanjem zaposlenih pri podizvajalcih podjetja CMR.

III.   PRIPOMBE FRANCIJE

| (42) | Francija je z odgovorom na sklep o sprožitvi postopka in z dodatnimi podatki, ki so bili predloženi naknadno, predložila naslednje pripombe in podatke. |
| --- | --- |

(42)

Francija je z odgovorom na sklep o sprožitvi postopka in z dodatnimi podatki, ki so bili predloženi naknadno, predložila naslednje pripombe in podatke.

| (43) | Francija je v zvezi z dvomi, ali je podjetje CMR upravičeno do pomoči za prestrukturiranje, poudarila, da se podjetje CMR, kljub temu da je novo podjetje, še vedno sooča s težavami. Čeprav je Francija priznala, da je prevzem človeških in materialnih virov morda za novo družbo prednost, pa trdi, da so ta sredstva hkrati tudi veliko breme. Francija je s tem potrdila svoje prvotno stališče, da je podjetje CMR, kljub temu da je nova družba, podobno obstoječi družbi v težavah. |
| --- | --- |

(43)

Francija je v zvezi z dvomi, ali je podjetje CMR upravičeno do pomoči za prestrukturiranje, poudarila, da se podjetje CMR, kljub temu da je novo podjetje, še vedno sooča s težavami. Čeprav je Francija priznala, da je prevzem človeških in materialnih virov morda za novo družbo prednost, pa trdi, da so ta sredstva hkrati tudi veliko breme. Francija je s tem potrdila svoje prvotno stališče, da je podjetje CMR, kljub temu da je nova družba, podobno obstoječi družbi v težavah.

| (44) | Francija je potrdila tudi, da je podjetje CMR začelo poslovati brez dolgov. V skladu s francoskimi zakoni o stečaju podjetij lahko podjetje v težavah pred prijavo stečaja poskuša stabilizirati svoj položaj s sklenitvijo dogovora z upniki s pomočjo upravljavca, ki ga imenuje gospodarsko sodišče. Upravljavec je bil imenovan na prošnjo podjetja CMdR. Pod njegovim nadzorom so se dokončala nedokončana dela, poplačani pa so bili tudi upniki. Vendar pa poskus stabilizacije podjetja CMdR ni bil uspešen ter je moralo zaradi zmanjšanja sredstev in pomanjkanja naročil podjetje CMdR na koncu 31. julija 2001 prijaviti stečaj. Zato podjetje CMdR v trenutku prevzema ni več imelo dolgov. |
| --- | --- |

(44)

Francija je potrdila tudi, da je podjetje CMR začelo poslovati brez dolgov. V skladu s francoskimi zakoni o stečaju podjetij lahko podjetje v težavah pred prijavo stečaja poskuša stabilizirati svoj položaj s sklenitvijo dogovora z upniki s pomočjo upravljavca, ki ga imenuje gospodarsko sodišče. Upravljavec je bil imenovan na prošnjo podjetja CMdR. Pod njegovim nadzorom so se dokončala nedokončana dela, poplačani pa so bili tudi upniki. Vendar pa poskus stabilizacije podjetja CMdR ni bil uspešen ter je moralo zaradi zmanjšanja sredstev in pomanjkanja naročil podjetje CMdR na koncu 31. julija 2001 prijaviti stečaj. Zato podjetje CMdR v trenutku prevzema ni več imelo dolgov.

| (45) | Poleg tega je bilo povedano, da je podjetje CMdR v nasprotju z začetnimi trditvami Francije dokončalo celotna nedokončana dela, preden je prijavilo stečaj, in da je bil eden od razlogov za stečaj prazna knjiga naročil (glej uvodno izjavo 44). |
| --- | --- |

(45)

Poleg tega je bilo povedano, da je podjetje CMdR v nasprotju z začetnimi trditvami Francije dokončalo celotna nedokončana dela, preden je prijavilo stečaj, in da je bil eden od razlogov za stečaj prazna knjiga naročil (glej uvodno izjavo 44).

| (46) | Francija je v zvezi z dvomi o izvedljivosti načrta o prestrukturiranju podjetja CMR določila nadaljnje elemente tega načrta. Podjetje CMR bo prevzelo dejavnosti popravila ladij, ki jih je opustilo podjetje CMdR v korist predelave ladij. Podjetje CMR namerava del „odhodov zaradi azbesta“ nadomestiti z mladimi, bolj usposobljenimi delavci, poleg tega pa se bo izredno trudilo usposobiti svoje osebje. Poleg tega je podjetje CMR namerava uvesti letni program dela v okviru uredbe, ki omejuje delovni čas na 35 ur na teden in izravnati razlike med različnimi položaji osebja. Poleg tega bo podjetje CMR posodobilo svojo opremo in metode dela, izboljšalo varnostne pogoje in pripravilo načrt kakovosti ISO 9001. Ti ukrepi bi skupaj z ukrepi, ki so bili priglašeni na začetku, po mnenju Francije omogočili vzpostavitev sposobnosti preživetja podjetja CMR v primernem času. |
| --- | --- |

(46)

Francija je v zvezi z dvomi o izvedljivosti načrta o prestrukturiranju podjetja CMR določila nadaljnje elemente tega načrta. Podjetje CMR bo prevzelo dejavnosti popravila ladij, ki jih je opustilo podjetje CMdR v korist predelave ladij. Podjetje CMR namerava del „odhodov zaradi azbesta“ nadomestiti z mladimi, bolj usposobljenimi delavci, poleg tega pa se bo izredno trudilo usposobiti svoje osebje. Poleg tega je podjetje CMR namerava uvesti letni program dela v okviru uredbe, ki omejuje delovni čas na 35 ur na teden in izravnati razlike med različnimi položaji osebja. Poleg tega bo podjetje CMR posodobilo svojo opremo in metode dela, izboljšalo varnostne pogoje in pripravilo načrt kakovosti ISO 9001. Ti ukrepi bi skupaj z ukrepi, ki so bili priglašeni na začetku, po mnenju Francije omogočili vzpostavitev sposobnosti preživetja podjetja CMR v primernem času.

| (47) | Francija je tudi trdila, da je izvedljivost načrta zagotovljena z realističnimi gospodarskimi domnevami, ki temeljijo na dejanskem poslovanju družb za popravilo ladij v Marseillu pred njihovo priključitvijo podjetju Cammell Laird. Poleg tega Francija ugotavlja, da je podjetje CMR s svojimi zaposlenimi sklenilo dogovor, ki zagotavlja socialni mir na delovišču. Na koncu je Francija poudarila, da so poslovni rezultati podjetja CMR v letu 2002 in v prvem polletju leta 2003 dokazali, da bo podjetje najverjetneje sposobno preživetja od leta 2003 naprej, kot je napovedano v načrtu prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(47)

Francija je tudi trdila, da je izvedljivost načrta zagotovljena z realističnimi gospodarskimi domnevami, ki temeljijo na dejanskem poslovanju družb za popravilo ladij v Marseillu pred njihovo priključitvijo podjetju Cammell Laird. Poleg tega Francija ugotavlja, da je podjetje CMR s svojimi zaposlenimi sklenilo dogovor, ki zagotavlja socialni mir na delovišču. Na koncu je Francija poudarila, da so poslovni rezultati podjetja CMR v letu 2002 in v prvem polletju leta 2003 dokazali, da bo podjetje najverjetneje sposobno preživetja od leta 2003 naprej, kot je napovedano v načrtu prestrukturiranja.

| (48) | V zvezi s potrebo po preprečevanju vsakega izkrivljanja konkurence je Francija menila, da je zmanjšanje zmogljivosti popravila ladij zagotovljeno z zaprtjem drugih dveh delovišč za popravilo ladij v Marseillu (podjetja Marine Technologie in podjetja Travofer). |
| --- | --- |

(48)

V zvezi s potrebo po preprečevanju vsakega izkrivljanja konkurence je Francija menila, da je zmanjšanje zmogljivosti popravila ladij zagotovljeno z zaprtjem drugih dveh delovišč za popravilo ladij v Marseillu (podjetja Marine Technologie in podjetja Travofer).

| (49) | Poleg tega je Francija v zvezi s tem trdila, da se ladjedelnice za popravilo ladij v severnem Sredozemlju pravzaprav dopolnjujejo in da si med seboj dejansko ne konkurirajo. |
| --- | --- |

(49)

Poleg tega je Francija v zvezi s tem trdila, da se ladjedelnice za popravilo ladij v severnem Sredozemlju pravzaprav dopolnjujejo in da si med seboj dejansko ne konkurirajo.

| (50) | Francija je poleg tega potrdila, da je podjetje CMR MSP v smislu člena 2(b) Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja (10). |
| --- | --- |

(50)

Francija je poleg tega potrdila, da je podjetje CMR MSP v smislu člena 2(b) Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri državni pomoči za majhna in srednje velika podjetja (10).

| (51) | Nazadnje je Francija ugotovila, da je podjetje CMR prevzelo 132 zaposlenih v podjetju CMdR in da je 58 oseb zapustilo podjetje v obdobju 2002–2004 zaradi vzrokov, povezanih z izpostavljenostjo azbestu. |
| --- | --- |

(51)

Nazadnje je Francija ugotovila, da je podjetje CMR prevzelo 132 zaposlenih v podjetju CMdR in da je 58 oseb zapustilo podjetje v obdobju 2002–2004 zaradi vzrokov, povezanih z izpostavljenostjo azbestu.

| (52) | Francija je v zvezi s sorazmernostjo zadevnih ukrepov ugotovila, da je znesek javnih in zasebnih prispevkov v višini 5 930 000 EUR na eni strani pokril stroške prestrukturiranja (3 649 494 EUR), na drugi strani pa del potreb podjetja po obratnih sredstvih, kar presega zahteve prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(52)

Francija je v zvezi s sorazmernostjo zadevnih ukrepov ugotovila, da je znesek javnih in zasebnih prispevkov v višini 5 930 000 EUR na eni strani pokril stroške prestrukturiranja (3 649 494 EUR), na drugi strani pa del potreb podjetja po obratnih sredstvih, kar presega zahteve prestrukturiranja.

| (53) | Francija je razložila, da je menila, da so stroški usposabljanja podizvajalcev del stroškov prestrukturiranja. V tem smislu je Francija ugotovila, da so številne dejavnosti, ki so bistvene za delovanje podjetja CMR, izvajale zunanje specializirane družbe. Te družbe, na katere so kot na podizvajalce vplivale težave v sektorju popravila ladij v Marseillu, niso mogle financirati usposabljanja svojih zaposlenih. Zato je podjetje CMR prevzelo stroške tega financiranja kot naročnik del, ki nosi polno odgovornost do lastnikov ladij. |
| --- | --- |

(53)

Francija je razložila, da je menila, da so stroški usposabljanja podizvajalcev del stroškov prestrukturiranja. V tem smislu je Francija ugotovila, da so številne dejavnosti, ki so bistvene za delovanje podjetja CMR, izvajale zunanje specializirane družbe. Te družbe, na katere so kot na podizvajalce vplivale težave v sektorju popravila ladij v Marseillu, niso mogle financirati usposabljanja svojih zaposlenih. Zato je podjetje CMR prevzelo stroške tega financiranja kot naročnik del, ki nosi polno odgovornost do lastnikov ladij.

| (54) | Hkrati z zahtevo po pomoči za prestrukturiranje je Francija zahtevala, da Komisija prouči združljivost zadevnih finančnih ukrepov s skupnim trgom neposredno na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe ES, če pomoč ne bi bila združljiva v skladu s smernicami za prestrukturiranje. Francija je menila, da je popravilo ladij bistvena dejavnost za dobro poslovanje pristanišča Marseille, kar pomeni, da je ta dejavnost potrebna za zagotovitev sprejetja ladij, za vzdrževanje ladij, ki je nujno potrebno za delovanje pristanišča, ter za službe, povezane z varnostjo na morju, in za storitve, povezane s turizmom (popravilo plovil za prosti čas). Francija je poleg tega menila, da je ohranjanje popravila ladij v Marseillu v korist Skupnosti, ker je to v skladu s skupno prometno politiko, ki spodbuja pomorski promet. Na koncu je Francija poudarila zgodovinske in strateške razloge, ki opravičujejo ohranjanje popravila ladij v pristanišču Marseille. |
| --- | --- |

(54)

Hkrati z zahtevo po pomoči za prestrukturiranje je Francija zahtevala, da Komisija prouči združljivost zadevnih finančnih ukrepov s skupnim trgom neposredno na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe ES, če pomoč ne bi bila združljiva v skladu s smernicami za prestrukturiranje. Francija je menila, da je popravilo ladij bistvena dejavnost za dobro poslovanje pristanišča Marseille, kar pomeni, da je ta dejavnost potrebna za zagotovitev sprejetja ladij, za vzdrževanje ladij, ki je nujno potrebno za delovanje pristanišča, ter za službe, povezane z varnostjo na morju, in za storitve, povezane s turizmom (popravilo plovil za prosti čas). Francija je poleg tega menila, da je ohranjanje popravila ladij v Marseillu v korist Skupnosti, ker je to v skladu s skupno prometno politiko, ki spodbuja pomorski promet. Na koncu je Francija poudarila zgodovinske in strateške razloge, ki opravičujejo ohranjanje popravila ladij v pristanišču Marseille.

IV.   OVREDNOTENJE

A.   Državna pomoč

| (55) | V skladu s členom 87(1) Pogodbe ES, „je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(55)

V skladu s členom 87(1) Pogodbe ES, „je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

| (56) | Prvič, subvencija v višini 1 600 000 EUR, ki jo je francoska vlada dodelila podjetju CMR, je finančna prednost, dodeljena iz državnih sredstev. Poleg tega so gospodarske prednosti, ki jih dodelijo regionalni in lokalni organi držav članic, prav tako obravnavne kot državni viri. Zato prvo merilo za uporabo člena 87(1) Pogodbe ES izpolnjujejo tudi subvencije (od katerih vsaka znaša 630 000 EUR), ki so jih podjetju CMR dodelili departma Provence-Alpes Côte d'Azur, departma Bouches-du-Rhône in mesto Marseille. |
| --- | --- |

(56)

Prvič, subvencija v višini 1 600 000 EUR, ki jo je francoska vlada dodelila podjetju CMR, je finančna prednost, dodeljena iz državnih sredstev. Poleg tega so gospodarske prednosti, ki jih dodelijo regionalni in lokalni organi držav članic, prav tako obravnavne kot državni viri. Zato prvo merilo za uporabo člena 87(1) Pogodbe ES izpolnjujejo tudi subvencije (od katerih vsaka znaša 630 000 EUR), ki so jih podjetju CMR dodelili departma Provence-Alpes Côte d'Azur, departma Bouches-du-Rhône in mesto Marseille.

| (57) | Drugič, ker so bile zadevne subvencije dodeljene točno določenemu podjetju, in sicer podjetju CMR, je bilo merilo selektivnosti, ki je pogoj za uporabo člena 87(1) Pogodbe ES, tudi izpolnjeno. |
| --- | --- |

(57)

Drugič, ker so bile zadevne subvencije dodeljene točno določenemu podjetju, in sicer podjetju CMR, je bilo merilo selektivnosti, ki je pogoj za uporabo člena 87(1) Pogodbe ES, tudi izpolnjeno.

| (58) | Tretjič, trije prispevki regionalnih in lokalnih organov ter brezobrestno posojilo s strani francoske vlade podeljujejo podjetju CMR gospodarsko prednost, ki mu ne bi mogla biti dodeljena prek zasebnega sektorja. Ti ukrepi lahko že zaradi svoje narave povzročijo izkrivljanje konkurence. |
| --- | --- |

(58)

Tretjič, trije prispevki regionalnih in lokalnih organov ter brezobrestno posojilo s strani francoske vlade podeljujejo podjetju CMR gospodarsko prednost, ki mu ne bi mogla biti dodeljena prek zasebnega sektorja. Ti ukrepi lahko že zaradi svoje narave povzročijo izkrivljanje konkurence.

| (59) | Četrtič, merilo, po katerem mora ukrep vplivati na trgovino, je izpolnjeno, če prejemnik izvaja gospodarsko dejavnost, ki vključuje trgovino med državami članicami. Prav to se je zgodilo v primeru dejavnosti popravila ladij, ki jih izvaja podjetje CMR. V tako občutljivem sektorju, kot je popravilo ladij, se lahko predvideva vsaj morebiten vpliv na trgovino. To predvidevanje je v bistvu osnova za dolgoročno politiko, ki se izvaja v zvezi s posebnimi pravili, ki se uporabljajo za državne pomoči v sektorju ladjedelništva. Ta pravila se v celoti uporabljajo za popravila ladij, za katera veljajo enaka načela kot za ladjedelništvo. Poleg tega podjetje CMR zaradi svojega zemljepisnega položaja, vsaj potencialno, konkurira z ladjedelnicami za popravilo ladij v Italiji in Španiji. |
| --- | --- |

(59)

Četrtič, merilo, po katerem mora ukrep vplivati na trgovino, je izpolnjeno, če prejemnik izvaja gospodarsko dejavnost, ki vključuje trgovino med državami članicami. Prav to se je zgodilo v primeru dejavnosti popravila ladij, ki jih izvaja podjetje CMR. V tako občutljivem sektorju, kot je popravilo ladij, se lahko predvideva vsaj morebiten vpliv na trgovino. To predvidevanje je v bistvu osnova za dolgoročno politiko, ki se izvaja v zvezi s posebnimi pravili, ki se uporabljajo za državne pomoči v sektorju ladjedelništva. Ta pravila se v celoti uporabljajo za popravila ladij, za katera veljajo enaka načela kot za ladjedelništvo. Poleg tega podjetje CMR zaradi svojega zemljepisnega položaja, vsaj potencialno, konkurira z ladjedelnicami za popravilo ladij v Italiji in Španiji.

| (60) | Komisija zato sklepa, da vsi javni prispevki, namenjeni podjetju CMR, kot so bili opisani v delu 1 tabele 3, pomenijo državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(60)

Komisija zato sklepa, da vsi javni prispevki, namenjeni podjetju CMR, kot so bili opisani v delu 1 tabele 3, pomenijo državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

| (61) | Komisija poleg tega ugotavlja, da Francija ni spoštovala svoje obveznosti v skladu s členom 88(3) Pogodbe ES o neizvajanju predlaganih ukrepov, dokler v postopku ni sprejeta dokončna odločba (klavzula o mirovanju). Zato se obravnava, da je pomoč nezakonita. |
| --- | --- |

(61)

Komisija poleg tega ugotavlja, da Francija ni spoštovala svoje obveznosti v skladu s členom 88(3) Pogodbe ES o neizvajanju predlaganih ukrepov, dokler v postopku ni sprejeta dokončna odločba (klavzula o mirovanju). Zato se obravnava, da je pomoč nezakonita.

B.   Odstopanje po členu 87 Pogodbe ES

| (62) | Ker podjetje CMR posluje v sektorju popravila ladij, spada pomoč, dodeljena v podporo njegovim dejavnostim, v okvir posebnih pravil o državni pomoči za ladjedelništvo. Od 1. januarja 2004 so ta pravila vključena v okvir državne pomoči za ladjedelnice (11), ki nadomešča pravila iz Uredbe o ladjedelništvu. Vendar pa se v skladu s Sporočilom Komisije o določitvi pravil, ki se uporabljajo za ovrednotenje nezakonite državne pomoči (12), nezakonite pomoči, to so pomoči, dodeljene v nasprotju členom 88(3) Pogodbe ES, ovrednotijo v skladu z vsebinskimi merili iz vseh veljavnih instrumentov v času dodelitve pomoči. Zato se v tem primeru uporabi Uredba o ladjedelništvu. Zaradi izčrpnosti je treba izjaviti, da dejstvo, ali Komisija uporablja Uredbo o ladjedelništvu ali okvir državne pomoči za ladjedelnice, ki je nadomestil Uredbo (13), nima nobenega vpliva na sklepe o ovrednotenju združljivosti, glede na to, da so vsebinska merila za ovrednotenje pomoči za reševanje in prestrukturiranje, regionalnih pomoči ter pomoči za usposabljanje enaka (14). |
| --- | --- |

(62)

Ker podjetje CMR posluje v sektorju popravila ladij, spada pomoč, dodeljena v podporo njegovim dejavnostim, v okvir posebnih pravil o državni pomoči za ladjedelništvo. Od 1. januarja 2004 so ta pravila vključena v okvir državne pomoči za ladjedelnice (11), ki nadomešča pravila iz Uredbe o ladjedelništvu. Vendar pa se v skladu s Sporočilom Komisije o določitvi pravil, ki se uporabljajo za ovrednotenje nezakonite državne pomoči (12), nezakonite pomoči, to so pomoči, dodeljene v nasprotju členom 88(3) Pogodbe ES, ovrednotijo v skladu z vsebinskimi merili iz vseh veljavnih instrumentov v času dodelitve pomoči. Zato se v tem primeru uporabi Uredba o ladjedelništvu. Zaradi izčrpnosti je treba izjaviti, da dejstvo, ali Komisija uporablja Uredbo o ladjedelništvu ali okvir državne pomoči za ladjedelnice, ki je nadomestil Uredbo (13), nima nobenega vpliva na sklepe o ovrednotenju združljivosti, glede na to, da so vsebinska merila za ovrednotenje pomoči za reševanje in prestrukturiranje, regionalnih pomoči ter pomoči za usposabljanje enaka (14).

| (63) | Francija je zahtevala, da Komisija prouči združljivost zadevnih finančnih ukrepov s skupnim trgom neposredno na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe, pri tem pa je navedla, da je popravilo ladij bistvena dejavnost za dobro delovanje pristanišča, ki je tako veliko kot Marseille. |
| --- | --- |

(63)

Francija je zahtevala, da Komisija prouči združljivost zadevnih finančnih ukrepov s skupnim trgom neposredno na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe, pri tem pa je navedla, da je popravilo ladij bistvena dejavnost za dobro delovanje pristanišča, ki je tako veliko kot Marseille.

| (64) | Komisija najprej ugotavlja, da bi morale biti v primeru, če bi bile storitve popravila ladij, ki jih zagotavlja podjetje CMR, resnično bistvenega pomena za delovanje pristanišča, te dejavnosti zagotovljene z lastnimi sredstvi pristanišča, ne da bi se bilo treba pri tem zateči k državni pomoči. Poleg tega je Komisija odobrila del pomoči kot regionalno pomoč za naložbe in ob tem upoštevala regionalne težave, ki so povezane s tem. |
| --- | --- |

(64)

Komisija najprej ugotavlja, da bi morale biti v primeru, če bi bile storitve popravila ladij, ki jih zagotavlja podjetje CMR, resnično bistvenega pomena za delovanje pristanišča, te dejavnosti zagotovljene z lastnimi sredstvi pristanišča, ne da bi se bilo treba pri tem zateči k državni pomoči. Poleg tega je Komisija odobrila del pomoči kot regionalno pomoč za naložbe in ob tem upoštevala regionalne težave, ki so povezane s tem.

| (65) | Poleg tega Uredba o ladjedelništvu pomeni poseben in izčrpen niz pravil, ki se uporabljajo za ta sektor, torej vključno s popravilom ladij, in ki so lex specialis v razmerju do Pogodbe. Odobritev pomoči z neposredno uporabo Pogodbe bi ogrozila dosego ciljev, zastavljenih z oblikovanjem posebnih omejevalnih pravil, ki se uporabljajo za ta sektor. |
| --- | --- |

(65)

Poleg tega Uredba o ladjedelništvu pomeni poseben in izčrpen niz pravil, ki se uporabljajo za ta sektor, torej vključno s popravilom ladij, in ki so lex specialis v razmerju do Pogodbe. Odobritev pomoči z neposredno uporabo Pogodbe bi ogrozila dosego ciljev, zastavljenih z oblikovanjem posebnih omejevalnih pravil, ki se uporabljajo za ta sektor.

| (66) | Komisija zato ne more ovrednotiti zadevne pomoči neposredno na podlagi Pogodbe. |
| --- | --- |

(66)

Komisija zato ne more ovrednotiti zadevne pomoči neposredno na podlagi Pogodbe.

| (67) | Člen 2 Uredbe o ladjedelništvu določa, da je pomoč, dodeljena za popravilo ladij, obravnavana kot združljiva s skupnim trgom samo, če je v skladu z določbami Uredbe. |
| --- | --- |

(67)

Člen 2 Uredbe o ladjedelništvu določa, da je pomoč, dodeljena za popravilo ladij, obravnavana kot združljiva s skupnim trgom samo, če je v skladu z določbami Uredbe.

1.   Pomoč za prestrukturiranje

| (68) | Francija meni, da je namen zadevne pomoči prestrukturiranje dejavnosti podjetja CMR. V skladu s členom 5 Uredbe o ladjedelništvu je pomoč za reševanje in prestrukturiranje podjetja, ki deluje v sektorju popravila ladij, lahko izjemoma obravnavana kot združljiva s skupnim trgom, pod pogojem, da je v skladu s smernicami za prestrukturiranje in posebnimi pogoji iz navedenega člena 5. |
| --- | --- |

(68)

Francija meni, da je namen zadevne pomoči prestrukturiranje dejavnosti podjetja CMR. V skladu s členom 5 Uredbe o ladjedelništvu je pomoč za reševanje in prestrukturiranje podjetja, ki deluje v sektorju popravila ladij, lahko izjemoma obravnavana kot združljiva s skupnim trgom, pod pogojem, da je v skladu s smernicami za prestrukturiranje in posebnimi pogoji iz navedenega člena 5.

| (69) | Komisija je zato ugotavljala, ali so merila, predvidena v smernicah za prestrukturiranje, izpolnjena. |
| --- | --- |

(69)

Komisija je zato ugotavljala, ali so merila, predvidena v smernicah za prestrukturiranje, izpolnjena.

1.1   Upravičenost podjetja

| (70) | Glede na smernice za prestrukturiranje mora zadevno podjetje, če želi biti upravičeno do pomoči za prestrukturiranje, obravnavano kot podjetje v težavah v smislu navedenih smernic. Čeprav opredelitev Skupnosti ne obstaja, Komisija meni, da je podjetje v težavah, če z lastnimi sredstvi ali sredstvi, ki jih pridobi od lastnikov/delničarjev in upnikov, ne more ustaviti izgub, ki bi ob odsotnosti zunanjega posredovanja javnih organov vodile k skoraj zanesljivemu kratkoročnemu ali srednjeročnemu gospodarskemu zlomu (točka 4 smernic za prestrukturiranje). Težave podjetja se kažejo kot naraščajoča raven izgub, znižanje prometa, povečevanje zalog, presežna zmogljivost, znižanje bruto denarnega toka, naraščajoča zadolženost, rast finančnih stroškov in tudi slabitev ali zmanjšanje, celo izginotje čiste vrednosti sredstev. |
| --- | --- |

(70)

Glede na smernice za prestrukturiranje mora zadevno podjetje, če želi biti upravičeno do pomoči za prestrukturiranje, obravnavano kot podjetje v težavah v smislu navedenih smernic. Čeprav opredelitev Skupnosti ne obstaja, Komisija meni, da je podjetje v težavah, če z lastnimi sredstvi ali sredstvi, ki jih pridobi od lastnikov/delničarjev in upnikov, ne more ustaviti izgub, ki bi ob odsotnosti zunanjega posredovanja javnih organov vodile k skoraj zanesljivemu kratkoročnemu ali srednjeročnemu gospodarskemu zlomu (točka 4 smernic za prestrukturiranje). Težave podjetja se kažejo kot naraščajoča raven izgub, znižanje prometa, povečevanje zalog, presežna zmogljivost, znižanje bruto denarnega toka, naraščajoča zadolženost, rast finančnih stroškov in tudi slabitev ali zmanjšanje, celo izginotje čiste vrednosti sredstev.

| (71) | Vendar je v točki 7 smernic za prestrukturiranje navedeno, da novo ustanovljeno podjetje ni upravičeno do pomoči za prestrukturiranje, tudi če je njegov začetni finančni položaj negotov. To se zgodi zlasti, ko je novo podjetje ustanovljeno po likvidaciji prejšnjega podjetja ali prevzema sredstva prejšnjega podjetja. |
| --- | --- |

(71)

Vendar je v točki 7 smernic za prestrukturiranje navedeno, da novo ustanovljeno podjetje ni upravičeno do pomoči za prestrukturiranje, tudi če je njegov začetni finančni položaj negotov. To se zgodi zlasti, ko je novo podjetje ustanovljeno po likvidaciji prejšnjega podjetja ali prevzema sredstva prejšnjega podjetja.

| (72) | Izključevanje novo ustanovljenih podjetij iz upravičenosti do pomoči za prestrukturiranje izhaja iz načela, da mora biti ustanovitev podjetja rezultat odločitve, ki odraža tržne razmere. Podjetje je lahko torej ustanovljeno le, če ima možnost delovanja na zadevnem trgu, z drugimi besedami, če ima kapital in je sposobno preživeti že od samega začetka. |
| --- | --- |

(72)

Izključevanje novo ustanovljenih podjetij iz upravičenosti do pomoči za prestrukturiranje izhaja iz načela, da mora biti ustanovitev podjetja rezultat odločitve, ki odraža tržne razmere. Podjetje je lahko torej ustanovljeno le, če ima možnost delovanja na zadevnem trgu, z drugimi besedami, če ima kapital in je sposobno preživeti že od samega začetka.

| (73) | Novo podjetje ne more biti upravičeno do pomoči pri prestrukturiranju, ker se, čeprav ima lahko že od samega začetka težave, ne more soočati s težavami, ki so opisane v smernicah za prestrukturiranje. Te težave, opisane v uvodni izjavi 70, so povezane s preteklostjo podjetja, ker izvirajo iz delovanja podjetja samega. Novo podjetje se, glede na svojo naravo, ne more soočati s tako vrsto težav. |
| --- | --- |

(73)

Novo podjetje ne more biti upravičeno do pomoči pri prestrukturiranju, ker se, čeprav ima lahko že od samega začetka težave, ne more soočati s težavami, ki so opisane v smernicah za prestrukturiranje. Te težave, opisane v uvodni izjavi 70, so povezane s preteklostjo podjetja, ker izvirajo iz delovanja podjetja samega. Novo podjetje se, glede na svojo naravo, ne more soočati s tako vrsto težav.

| (74) | Novo podjetje se lahko, nasprotno, srečuje z začetnimi izgubami, ob upoštevanju, da mora financirati naložbe in stroške delovanja, ki jih na začetku še ne more pokrivati prihodek od dejavnosti. Ti stroški pa so povezani z začetkom dejavnosti podjetja in ne s prestrukturiranjem. Zato stroški ne morejo biti financirani s pomočjo za prestrukturiranje, ne da bi pomoči odvzeli njen posebni namen in omejen obseg. |
| --- | --- |

(74)

Novo podjetje se lahko, nasprotno, srečuje z začetnimi izgubami, ob upoštevanju, da mora financirati naložbe in stroške delovanja, ki jih na začetku še ne more pokrivati prihodek od dejavnosti. Ti stroški pa so povezani z začetkom dejavnosti podjetja in ne s prestrukturiranjem. Zato stroški ne morejo biti financirani s pomočjo za prestrukturiranje, ne da bi pomoči odvzeli njen posebni namen in omejen obseg.

| (75) | Ta omejitev obsega uporabe smernic za prestrukturiranje se uporablja za nova podjetja, ki so bila ustanovljena po likvidaciji predhodnega podjetja, ali po prevzemu sredstev tega podjetja. V takem primeru novo podjetje načelno ne prevzame dolgov predhodnega podjetja, kar pomeni, da se ne sooča s težavami, ki so opisane v smernicah za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(75)

Ta omejitev obsega uporabe smernic za prestrukturiranje se uporablja za nova podjetja, ki so bila ustanovljena po likvidaciji predhodnega podjetja, ali po prevzemu sredstev tega podjetja. V takem primeru novo podjetje načelno ne prevzame dolgov predhodnega podjetja, kar pomeni, da se ne sooča s težavami, ki so opisane v smernicah za prestrukturiranje.

| (76) | V sklepu o sprožitvi postopka je Komisija dvomila, da je podjetje CMR lahko upravičeno do pomoči pri prestrukturiranju, ker je menila, da je novo podjetje. |
| --- | --- |

(76)

V sklepu o sprožitvi postopka je Komisija dvomila, da je podjetje CMR lahko upravičeno do pomoči pri prestrukturiranju, ker je menila, da je novo podjetje.

| (77) | V tem smislu je Komisija opazila, da Francija priznava, da podjetje CMR predstavlja novo pravno osebo, ki je različna pravna oseba od podjetja CMdR. |
| --- | --- |

(77)

V tem smislu je Komisija opazila, da Francija priznava, da podjetje CMR predstavlja novo pravno osebo, ki je različna pravna oseba od podjetja CMdR.

| (78) | Poleg tega Komisija meni, da podjetje CMR predstavlja nov gospodarski subjekt, ki je različen od podjetja CMdR. Res pa je, da podjetje CMR še naprej izvaja gospodarsko dejavnost iste vrste kot podjetje CMdR (popravilo ladij). Vendar je nemogoče sklepati, da je podjetje CMR isti gospodarski subjekt kot podjetje CMdR. Nasprotno, Komisija meni, da je s prevzemom prišlo do prekinitve zveznosti med starimi in novimi dejavnostmi, kljub temu, da je podjetje CMR prevzelo sredstva in poslovno vrednost podjetja, pa tudi zaposlene in nekatere obveznosti, povezane z zakonodajo o socialni varnosti, in da deluje v istem sektorju dejavnosti kot podjetje CMdR. Dejstvo, da prevzem ne vključuje dolgov, povezanih s starimi dejavnostmi, priča o tej prekinitvi zveznosti. Podjetje CMR tako ni v enakem finančnem položaju kot podjetje CMdR. V tem smislu je treba pojasniti, da razlogi za nastanek tega položaja, to pomeni, ali da je predhodno podjetje prevzelo dolgove, ali da ni imelo dolgov, v tem položaju niso pomembni. Dejanski položaj podjetja CMR v trenutku, ko je začelo poslovati, je lahko opisan kot nov začetek. Prekinitev zveznosti potrjuje tudi dejstvo, da ni bilo prevzeto nobeno nedokončano delo; vsa nedokončana dela so bila dokončana in dobavitelji so bili plačani, še preden je podjetje CMdR prijavilo stečaj. |
| --- | --- |

(78)

Poleg tega Komisija meni, da podjetje CMR predstavlja nov gospodarski subjekt, ki je različen od podjetja CMdR. Res pa je, da podjetje CMR še naprej izvaja gospodarsko dejavnost iste vrste kot podjetje CMdR (popravilo ladij). Vendar je nemogoče sklepati, da je podjetje CMR isti gospodarski subjekt kot podjetje CMdR. Nasprotno, Komisija meni, da je s prevzemom prišlo do prekinitve zveznosti med starimi in novimi dejavnostmi, kljub temu, da je podjetje CMR prevzelo sredstva in poslovno vrednost podjetja, pa tudi zaposlene in nekatere obveznosti, povezane z zakonodajo o socialni varnosti, in da deluje v istem sektorju dejavnosti kot podjetje CMdR. Dejstvo, da prevzem ne vključuje dolgov, povezanih s starimi dejavnostmi, priča o tej prekinitvi zveznosti. Podjetje CMR tako ni v enakem finančnem položaju kot podjetje CMdR. V tem smislu je treba pojasniti, da razlogi za nastanek tega položaja, to pomeni, ali da je predhodno podjetje prevzelo dolgove, ali da ni imelo dolgov, v tem položaju niso pomembni. Dejanski položaj podjetja CMR v trenutku, ko je začelo poslovati, je lahko opisan kot nov začetek. Prekinitev zveznosti potrjuje tudi dejstvo, da ni bilo prevzeto nobeno nedokončano delo; vsa nedokončana dela so bila dokončana in dobavitelji so bili plačani, še preden je podjetje CMdR prijavilo stečaj.

| (79) | Tako je treba sklepati, da je podjetje CMR dejansko novo podjetje. |
| --- | --- |

(79)

Tako je treba sklepati, da je podjetje CMR dejansko novo podjetje.

| (80) | Francija tem sklepom ne ugovarja. Vendar vseeno ugovarja, da čeprav je podjetje CMR novo podjetje, se že srečuje s težavami, ki omogočajo primerjavo z obstoječim podjetjem, vzrok teh težav pa je prevzem zaposlenih in pripadajočih socialnih obveznosti. |
| --- | --- |

(80)

Francija tem sklepom ne ugovarja. Vendar vseeno ugovarja, da čeprav je podjetje CMR novo podjetje, se že srečuje s težavami, ki omogočajo primerjavo z obstoječim podjetjem, vzrok teh težav pa je prevzem zaposlenih in pripadajočih socialnih obveznosti.

| (81) | V zvezi s tem argumentom je Komisija opazila, da podjetje CMR nima značilnosti podjetja v težavah v smislu smernic za prestrukturiranje, kot je opisano v uvodni izjavi 70. Preprosto se sooča z normalnimi ustanovitvenimi stroški in normalnimi začetnimi izgubami, ki izhajajo iz dejstva, da je projekt naložb šele na začetku. |
| --- | --- |

(81)

V zvezi s tem argumentom je Komisija opazila, da podjetje CMR nima značilnosti podjetja v težavah v smislu smernic za prestrukturiranje, kot je opisano v uvodni izjavi 70. Preprosto se sooča z normalnimi ustanovitvenimi stroški in normalnimi začetnimi izgubami, ki izhajajo iz dejstva, da je projekt naložb šele na začetku.

| (82) | Stroški zagona trgovinske dejavnosti so neizbežni in niso povezani s preteklostjo podjetja. Podjetje CMR bi se moralo soočiti z enako vrsto stroškov, če bi se delničarji odločili, da ustanovijo podjetje, ki je povsem neodvisno od prejšnjih dejavnosti popravila ladij, to je domneva, ki zajema začetne stroške, zlasti za nakup strojev, zaposlovanje in izobraževanje osebja ipd. |
| --- | --- |

(82)

Stroški zagona trgovinske dejavnosti so neizbežni in niso povezani s preteklostjo podjetja. Podjetje CMR bi se moralo soočiti z enako vrsto stroškov, če bi se delničarji odločili, da ustanovijo podjetje, ki je povsem neodvisno od prejšnjih dejavnosti popravila ladij, to je domneva, ki zajema začetne stroške, zlasti za nakup strojev, zaposlovanje in izobraževanje osebja ipd.

| (83) | Komisija zlasti meni, da prevzem zaposlenih z nespremenjenimi pogoji v zvezi z usposobljenostjo, plačilom in delovno dobo ter nekaterimi socialnimi obveznosti (neizplačani plačani dopusti, „odhodi zaradi azbesta“) predstavljajo preprosto pravno posledico francoske zakonodaje o socialni varnosti (15) (primerljivo glede tega s tisto številnih drugih držav), ki jo je vlagatelj poznal. Z drugimi besedami, ta prevzem je bil pogoj za prevzem sredstev. Poleg tega pa bi bilo treba upoštevati vse stroške, povezane s sredstvi, ob določitvi nakupne cene. |
| --- | --- |

(83)

Komisija zlasti meni, da prevzem zaposlenih z nespremenjenimi pogoji v zvezi z usposobljenostjo, plačilom in delovno dobo ter nekaterimi socialnimi obveznosti (neizplačani plačani dopusti, „odhodi zaradi azbesta“) predstavljajo preprosto pravno posledico francoske zakonodaje o socialni varnosti (15) (primerljivo glede tega s tisto številnih drugih držav), ki jo je vlagatelj poznal. Z drugimi besedami, ta prevzem je bil pogoj za prevzem sredstev. Poleg tega pa bi bilo treba upoštevati vse stroške, povezane s sredstvi, ob določitvi nakupne cene.

| (84) | Poleg tega Komisija opaža, da so zaposleni, ki jih je prevzelo podjetje CMR, del prevzetih sredstev in ne obveznost. Dejansko bi ta prevzem moral poenostaviti vstop podjetja CMR na trg, ker podjetje oprosti stroškov, povezanih z zaposlovanjem in usposabljanjem novega osebja. |
| --- | --- |

(84)

Poleg tega Komisija opaža, da so zaposleni, ki jih je prevzelo podjetje CMR, del prevzetih sredstev in ne obveznost. Dejansko bi ta prevzem moral poenostaviti vstop podjetja CMR na trg, ker podjetje oprosti stroškov, povezanih z zaposlovanjem in usposabljanjem novega osebja.

| (85) | Francija je poleg tega menila, da je podjetje CMR podjetje v težavah, ker se ukvarja z enako vrsto dejavnosti kot podjetje CMdR in ker mora spoštovati obveznosti, ki izhajajo iz francoske zakonodaje o socialni varnosti, te obveznosti pa prevzete od podjetja CMdR. |
| --- | --- |

(85)

Francija je poleg tega menila, da je podjetje CMR podjetje v težavah, ker se ukvarja z enako vrsto dejavnosti kot podjetje CMdR in ker mora spoštovati obveznosti, ki izhajajo iz francoske zakonodaje o socialni varnosti, te obveznosti pa prevzete od podjetja CMdR.

| (86) | Končno Francija meni, da so bile težave podjetja CMdR povezane z naravo dejavnosti, ki jih je to izvajalo. Kljub temu pa Francija meni tudi, da obstoj enega samega podjetja za popravilo ladij v Marseillu ustreza zahtevam trga. Jasno je, da je podjetje CMR po zaprtju podjetij Marine Technologie in Travofer edino podjetje za popravilo ladij v Marseillu. Zato dejstvo, da podjetje CMR izvaja dejavnosti popravila ladij, ne more biti izvor finančnih težav podjetja in potrebe po prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(86)

Končno Francija meni, da so bile težave podjetja CMdR povezane z naravo dejavnosti, ki jih je to izvajalo. Kljub temu pa Francija meni tudi, da obstoj enega samega podjetja za popravilo ladij v Marseillu ustreza zahtevam trga. Jasno je, da je podjetje CMR po zaprtju podjetij Marine Technologie in Travofer edino podjetje za popravilo ladij v Marseillu. Zato dejstvo, da podjetje CMR izvaja dejavnosti popravila ladij, ne more biti izvor finančnih težav podjetja in potrebe po prestrukturiranju.

| (87) | Končno Komisija ugotavlja, da podjetje CMR od podjetja CMdR ni prevzelo elementov obveznosti, s katerimi bi potrdilo, da nadaljuje s staro dejavnostjo popravila ladij. Podjetje CMR novo ustanovljeno podjetje, ki poleg tega ni v težavah v smislu smernic za prestrukturiranje. Komisija meni, da pomoč za prestrukturiranje lahko bolj pomaga pri drugih morebitnih finančnih težavah, s katerimi se bo podjetje CMR lahko še spopadlo. |
| --- | --- |

(87)

Končno Komisija ugotavlja, da podjetje CMR od podjetja CMdR ni prevzelo elementov obveznosti, s katerimi bi potrdilo, da nadaljuje s staro dejavnostjo popravila ladij. Podjetje CMR novo ustanovljeno podjetje, ki poleg tega ni v težavah v smislu smernic za prestrukturiranje. Komisija meni, da pomoč za prestrukturiranje lahko bolj pomaga pri drugih morebitnih finančnih težavah, s katerimi se bo podjetje CMR lahko še spopadlo.

| (88) | Glede na prakso, ki jo od začetka veljavnosti smernic za prestrukturiranje leta 1999 izvaja Komisija, je podjetje obravnavano kot „novo“ dve leti od ustanovitve. V tem smislu Komisija ugotavlja, da je bilo podjetje CMR ustanovljeno 20. junija 2002 kot novo podjetje. Pravno zavezujoča odločba o dodelitvi pomoči podjetju CMR je bila sprejeta 26. junija 2002, to pomeni v dveletnem obdobju po ustanovitvi. |
| --- | --- |

(88)

Glede na prakso, ki jo od začetka veljavnosti smernic za prestrukturiranje leta 1999 izvaja Komisija, je podjetje obravnavano kot „novo“ dve leti od ustanovitve. V tem smislu Komisija ugotavlja, da je bilo podjetje CMR ustanovljeno 20. junija 2002 kot novo podjetje. Pravno zavezujoča odločba o dodelitvi pomoči podjetju CMR je bila sprejeta 26. junija 2002, to pomeni v dveletnem obdobju po ustanovitvi.

| (89) | Komisija sklepa, da podjetje CMR ne more biti upravičeno do pomoči za prestrukturiranje. V uvodnih izjavah, ki sledijo, je Komisija preverila, ali bi podatki, ki jih je predložila Francija, lahko odpravili druge dvome, ki so se pojavili ob sklepu o sprožitvi postopka v zvezi s usklajenostjo pomoči z drugimi pogoji za pomoč za prestrukturiranje. Sklepi Komisije v zvezi s pogoji bi veljali ob predpostavljanju, da podjetje CMR ni novo podjetje, ampak podjetje, ki se srečuje s finančnimi težavami in je torej upravičeno do pomoči za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(89)

Komisija sklepa, da podjetje CMR ne more biti upravičeno do pomoči za prestrukturiranje. V uvodnih izjavah, ki sledijo, je Komisija preverila, ali bi podatki, ki jih je predložila Francija, lahko odpravili druge dvome, ki so se pojavili ob sklepu o sprožitvi postopka v zvezi s usklajenostjo pomoči z drugimi pogoji za pomoč za prestrukturiranje. Sklepi Komisije v zvezi s pogoji bi veljali ob predpostavljanju, da podjetje CMR ni novo podjetje, ampak podjetje, ki se srečuje s finančnimi težavami in je torej upravičeno do pomoči za prestrukturiranje.

| (90) | Zaradi izčrpnosti Komisija ugotavlja, da se zadevni ukrepi ne smejo obravnavati kot pomoč za reševanje. Pravilo v zvezi z upravičenostjo do pomoči za reševanje je enako pravilu v zvezi s pomočjo za prestrukturiranje. V skladu s točko 7 smernic za prestrukturiranje nova podjetja niso upravičena do pomoči za reševanje. Zato podjetje CMR kot novo podjetje, ki ni v težavah v smislu smernic za prestrukturiranje, ni upravičeno do te vrste pomoči. |
| --- | --- |

(90)

Zaradi izčrpnosti Komisija ugotavlja, da se zadevni ukrepi ne smejo obravnavati kot pomoč za reševanje. Pravilo v zvezi z upravičenostjo do pomoči za reševanje je enako pravilu v zvezi s pomočjo za prestrukturiranje. V skladu s točko 7 smernic za prestrukturiranje nova podjetja niso upravičena do pomoči za reševanje. Zato podjetje CMR kot novo podjetje, ki ni v težavah v smislu smernic za prestrukturiranje, ni upravičeno do te vrste pomoči.

1.2   Ponovna vzpostavitev sposobnosti preživetja

| (91) | Glede na smernice za prestrukturiranje je dodeljevanje pomoči možno le ob izvajanju načrta za prestrukturiranje, s katerim se omogoči ponovna vzpostavitev, v razumnem roku, dolgoročne sposobnosti podjetja za preživetje, ki temelji na realnih domnevah o prihodnjih pogojih poslovanja, na način, ki bi podjetju omogočilo samostojno poslovanje. Ta cilj je treba doseči v glavnem z notranjimi ukrepi, zlasti opustitvijo dejavnosti, ki tudi po prestrukturiranju prinašajo strukturne izgube. |
| --- | --- |

(91)

Glede na smernice za prestrukturiranje je dodeljevanje pomoči možno le ob izvajanju načrta za prestrukturiranje, s katerim se omogoči ponovna vzpostavitev, v razumnem roku, dolgoročne sposobnosti podjetja za preživetje, ki temelji na realnih domnevah o prihodnjih pogojih poslovanja, na način, ki bi podjetju omogočilo samostojno poslovanje. Ta cilj je treba doseči v glavnem z notranjimi ukrepi, zlasti opustitvijo dejavnosti, ki tudi po prestrukturiranju prinašajo strukturne izgube.

| (92) | Komisija je imela nekatere dvome, ker Francija ni opisala, katere so strukturne težave, ki bi zahtevale prestrukturiranje, ampak je izjavila samo, da težave, s katerimi se srečuje podjetje CMR, izhajajo v glavnem iz stečaja podjetja CMdR. Zato Komisija dvomi, da se podjetje CMR sooča s takimi težavami in da je poslovni načrt podjetja tak, da omogoča zagotavljanje njegove sposobnosti preživetja. |
| --- | --- |

(92)

Komisija je imela nekatere dvome, ker Francija ni opisala, katere so strukturne težave, ki bi zahtevale prestrukturiranje, ampak je izjavila samo, da težave, s katerimi se srečuje podjetje CMR, izhajajo v glavnem iz stečaja podjetja CMdR. Zato Komisija dvomi, da se podjetje CMR sooča s takimi težavami in da je poslovni načrt podjetja tak, da omogoča zagotavljanje njegove sposobnosti preživetja.

| (93) | Francija je razložila, da težave podjetja CMR izhajajo iz trgovinske politike podjetja Cammell Laird, ki je želelo preusmeriti podjetja za popravilo ladij v Marseillu v predelavo ladij. Ta preusmeritev je povzročila izgubo tradicionalnih strank iz sektorja popravila ladij. V obrazložitev tega dejstva je Francija izjavila, da je podjetje CMdR še naprej izvajalo dejavnosti popravila ladij, čeprav v omejenem obsegu, in da je bil zvezek z naročili v trenutku, ko je podjetje prenehalo delovati, popolnoma prazen. |
| --- | --- |

(93)

Francija je razložila, da težave podjetja CMR izhajajo iz trgovinske politike podjetja Cammell Laird, ki je želelo preusmeriti podjetja za popravilo ladij v Marseillu v predelavo ladij. Ta preusmeritev je povzročila izgubo tradicionalnih strank iz sektorja popravila ladij. V obrazložitev tega dejstva je Francija izjavila, da je podjetje CMdR še naprej izvajalo dejavnosti popravila ladij, čeprav v omejenem obsegu, in da je bil zvezek z naročili v trenutku, ko je podjetje prenehalo delovati, popolnoma prazen.

| (94) | Komisija tako sklepa, da so težave, s katerimi se spopada podjetje CMR, enake položaju, ki vlada na zadevnem trgu popravila ladij in za katerega je značilen padec povpraševanja in nujnost obnovitve verodostojnosti te dejavnosti, ki je utrpela škodo zaradi politike predhodnega izvajalca dejavnosti. |
| --- | --- |

(94)

Komisija tako sklepa, da so težave, s katerimi se spopada podjetje CMR, enake položaju, ki vlada na zadevnem trgu popravila ladij in za katerega je značilen padec povpraševanja in nujnost obnovitve verodostojnosti te dejavnosti, ki je utrpela škodo zaradi politike predhodnega izvajalca dejavnosti.

| (95) | Komisija prav tako sklepa, da poslovni načrt podjetja, ki ga je predložila Francija, v razumnem roku omogoča obnovitev sposobnosti preživetja podjetja CMR. Vendar ocenjuje, da je najbolj primerno sredstvo za reševanje teh vrst težav pomoč za naložbe. |
| --- | --- |

(95)

Komisija prav tako sklepa, da poslovni načrt podjetja, ki ga je predložila Francija, v razumnem roku omogoča obnovitev sposobnosti preživetja podjetja CMR. Vendar ocenjuje, da je najbolj primerno sredstvo za reševanje teh vrst težav pomoč za naložbe.

1.3   Preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence

| (96) | Komisija prav tako dvomi, da podjetje CMR nadaljuje dejansko in nepovratno zmanjšanje zmogljivosti, kot to zahteva drugi pododstavek člena 5(1) Uredbe o ladjedelništvu. |
| --- | --- |

(96)

Komisija prav tako dvomi, da podjetje CMR nadaljuje dejansko in nepovratno zmanjšanje zmogljivosti, kot to zahteva drugi pododstavek člena 5(1) Uredbe o ladjedelništvu.

| (97) | To zmanjšanje zmogljivosti mora biti v skladu z zneskom dodeljene pomoči, zaprte zmogljivosti morajo biti tiste, ki so bile redno uporabljane za dejavnosti ladjedelništva, popravila ladij ali predelavo ladij, vse do datuma priglasitve pomoči, in zaprte zmogljivosti morajo ostati zaprte vsaj deset let od odobritve pomoči s strani Komisije. Poleg tega zmanjšanje zmogljivosti v drugih podjetjih iste države članice ne bo upoštevano, razen če je predvideno zmanjšanje zmogljivosti v upravičenem podjetju nemogoče izpeljati brez ogrožanja izvedljivosti načrta prestrukturiranja. Končno bo potrebno zmanjšanje zmogljivosti določeno ob upoštevanju ravni dejanske proizvodnje v zadnjih petih letih pred prestrukturiranjem. |
| --- | --- |

(97)

To zmanjšanje zmogljivosti mora biti v skladu z zneskom dodeljene pomoči, zaprte zmogljivosti morajo biti tiste, ki so bile redno uporabljane za dejavnosti ladjedelništva, popravila ladij ali predelavo ladij, vse do datuma priglasitve pomoči, in zaprte zmogljivosti morajo ostati zaprte vsaj deset let od odobritve pomoči s strani Komisije. Poleg tega zmanjšanje zmogljivosti v drugih podjetjih iste države članice ne bo upoštevano, razen če je predvideno zmanjšanje zmogljivosti v upravičenem podjetju nemogoče izpeljati brez ogrožanja izvedljivosti načrta prestrukturiranja. Končno bo potrebno zmanjšanje zmogljivosti določeno ob upoštevanju ravni dejanske proizvodnje v zadnjih petih letih pred prestrukturiranjem.

| (98) | Najprej v zvezi z argumenti Francije o zmanjšanju zmogljivosti, ki se ga doseže z zaprtjem drugih dveh ladjedelnic za popravilo ladij v Marseillu (Marine Technologie in Travofer), Komisija meni, da se v skladu s členom 5(2) Uredbe o ladjedelništvu ne sme upoštevati teh zapiranj, ker zadevajo druga podjetja in ne upravičenca, razen če je zmanjšanje zmogljivosti nemogoče brez ogrožanja izvedljivosti načrta prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(98)

Najprej v zvezi z argumenti Francije o zmanjšanju zmogljivosti, ki se ga doseže z zaprtjem drugih dveh ladjedelnic za popravilo ladij v Marseillu (Marine Technologie in Travofer), Komisija meni, da se v skladu s členom 5(2) Uredbe o ladjedelništvu ne sme upoštevati teh zapiranj, ker zadevajo druga podjetja in ne upravičenca, razen če je zmanjšanje zmogljivosti nemogoče brez ogrožanja izvedljivosti načrta prestrukturiranja.

| (99) | V zadevnem primeru sta podjetji Marine Technologie in Travofer pravna subjekta, različna od podjetja CMR, in njuno zaprtje je rezultat dogodka, ki je neodvisen od podjetja CMR, zlasti stečaja matičnega podjetja Cammell Laird. Poleg tega Francija ni potrdila, da bi zmanjšanje zmogljivosti lahko ogrozilo izvedljivost poslovnega načrta podjetja CMR. |
| --- | --- |

(99)

V zadevnem primeru sta podjetji Marine Technologie in Travofer pravna subjekta, različna od podjetja CMR, in njuno zaprtje je rezultat dogodka, ki je neodvisen od podjetja CMR, zlasti stečaja matičnega podjetja Cammell Laird. Poleg tega Francija ni potrdila, da bi zmanjšanje zmogljivosti lahko ogrozilo izvedljivost poslovnega načrta podjetja CMR.

| (100) | Zato Komisija ne more sprejeti tega argumenta kot argument, ki bi upravičil zmanjšanje zmogljivosti podjetja CMR. |
| --- | --- |

(100)

Zato Komisija ne more sprejeti tega argumenta kot argument, ki bi upravičil zmanjšanje zmogljivosti podjetja CMR.

| (101) | Drugič, pojavila so se še druga vprašanja, ki bi lahko bila pomembna pri odločanju o vprašanju neupravičenega izkrivljanja konkurence (glej uvodne izjave od 48 do 51). |
| --- | --- |

(101)

Drugič, pojavila so se še druga vprašanja, ki bi lahko bila pomembna pri odločanju o vprašanju neupravičenega izkrivljanja konkurence (glej uvodne izjave od 48 do 51).

| (102) | Komisija na začetku meni, da smernice za prestrukturiranje načeloma izvzemajo mala in srednje velika podjetja iz zahtev, da morajo prejemniki pomoči ublažiti nasprotne učinke pomoči na konkurente, razen če pravila o državni pomoči v posameznem sektorju določajo drugače. Taka pravila obstajajo v Uredbi o ladjedelništvu, ki ne predvideva izvzemanja za mala in srednje velika podjetja. |
| --- | --- |

(102)

Komisija na začetku meni, da smernice za prestrukturiranje načeloma izvzemajo mala in srednje velika podjetja iz zahtev, da morajo prejemniki pomoči ublažiti nasprotne učinke pomoči na konkurente, razen če pravila o državni pomoči v posameznem sektorju določajo drugače. Taka pravila obstajajo v Uredbi o ladjedelništvu, ki ne predvideva izvzemanja za mala in srednje velika podjetja.

| (103) | Poleg tega dejstvo, da druga podjetja za popravilo ladij v regiji ne konkurirajo podjetju CMR, ni odločujoče. Uredba o ladjedelništvu predvideva, da pomoči za prestrukturiranje, dodeljene v tem sektorju, vplivajo na konkurenco, in ne omogoča nobene prožnosti v zvezi s konkretnim položajem na trgu, v nasprotju s točko 36 smernic za prestrukturiranje. Upravičenec mora sprejeti ukrepe, ki mu omogočijo zmanjšanje zmogljivosti do obsega, prilagojenega ravni dodeljene pomoči. Ta strožja pravila, povezana z ladjedelništvom, so upravičena s presežno zmogljivostjo, značilno za sektor. Popravilo ladij je prav tako občutljiv sektor in kot tak podvržen enakim pravilom in načelom kot ladjedelništvo zaradi enakih razlogov presežne zmogljivosti. |
| --- | --- |

(103)

Poleg tega dejstvo, da druga podjetja za popravilo ladij v regiji ne konkurirajo podjetju CMR, ni odločujoče. Uredba o ladjedelništvu predvideva, da pomoči za prestrukturiranje, dodeljene v tem sektorju, vplivajo na konkurenco, in ne omogoča nobene prožnosti v zvezi s konkretnim položajem na trgu, v nasprotju s točko 36 smernic za prestrukturiranje. Upravičenec mora sprejeti ukrepe, ki mu omogočijo zmanjšanje zmogljivosti do obsega, prilagojenega ravni dodeljene pomoči. Ta strožja pravila, povezana z ladjedelništvom, so upravičena s presežno zmogljivostjo, značilno za sektor. Popravilo ladij je prav tako občutljiv sektor in kot tak podvržen enakim pravilom in načelom kot ladjedelništvo zaradi enakih razlogov presežne zmogljivosti.

| (104) | Poleg tega Komisija opaža, da je bilo v podjetju CMdR v letu 1996, ko so se začele težave, zaposlenih 310 oseb. V trenutku, ko je podjetje CMP prevzelo sredstva podjetja CMdR, je bilo tam zaposlenih 132 oseb. To zmanjšanje števila zaposlenih se je torej izvajalo v podjetju CMdR in pred dodelitvijo pomoči za prestrukturiranje podjetju CMR. Zato se tega ne sme obravnavati kot ukrep, ki blaži izkrivljanje konkurence. |
| --- | --- |

(104)

Poleg tega Komisija opaža, da je bilo v podjetju CMdR v letu 1996, ko so se začele težave, zaposlenih 310 oseb. V trenutku, ko je podjetje CMP prevzelo sredstva podjetja CMdR, je bilo tam zaposlenih 132 oseb. To zmanjšanje števila zaposlenih se je torej izvajalo v podjetju CMdR in pred dodelitvijo pomoči za prestrukturiranje podjetju CMR. Zato se tega ne sme obravnavati kot ukrep, ki blaži izkrivljanje konkurence.

| (105) | V zvezi z argumentom o zmanjšanju zmogljivosti z „odhodi zaradi azbesta“ zadnji podatki (januar 2004) navajajo, da se je to zgodilo v primeru 58 oseb v obdobju med letoma 2002 in 2004. Vseeno je jasno, da bo vsaj en del teh oseb nadomeščen (glede na pismo z dne 6. marca 2003 30 oseb). |
| --- | --- |

(105)

V zvezi z argumentom o zmanjšanju zmogljivosti z „odhodi zaradi azbesta“ zadnji podatki (januar 2004) navajajo, da se je to zgodilo v primeru 58 oseb v obdobju med letoma 2002 in 2004. Vseeno je jasno, da bo vsaj en del teh oseb nadomeščen (glede na pismo z dne 6. marca 2003 30 oseb).

| (106) | Vsi ti podatki še ne odpravijo dvomov Komisije v zvezi z dejstvom, da bi podjetje CMR dejansko in nepovratno zmanjšalo zmogljivosti v zvezi z ravnijo dodeljene pomoči. Vendar tudi če bi bilo podjetje CMR upravičeno do pomoči kot podjetje v težavah, ta pomoč ne bi bila v skladu z Uredbo o ladjedelništvu. |
| --- | --- |

(106)

Vsi ti podatki še ne odpravijo dvomov Komisije v zvezi z dejstvom, da bi podjetje CMR dejansko in nepovratno zmanjšalo zmogljivosti v zvezi z ravnijo dodeljene pomoči. Vendar tudi če bi bilo podjetje CMR upravičeno do pomoči kot podjetje v težavah, ta pomoč ne bi bila v skladu z Uredbo o ladjedelništvu.

1.4   Omejitev pomoči na najnižji možen znesek

| (107) | Glede na smernice za prestrukturiranje morata biti znesek in intenzivnost pomoči omejena na najnižji možni znesek, ki omogoča prestrukturiranje glede na finančne zmožnosti podjetja. Upravičenci do pomoči morajo znatno prispevati k načrtu prestrukturiranja z lastnimi sredstvi ali prek zunanjega financiranja po tržnih pogojih. |
| --- | --- |

(107)

Glede na smernice za prestrukturiranje morata biti znesek in intenzivnost pomoči omejena na najnižji možni znesek, ki omogoča prestrukturiranje glede na finančne zmožnosti podjetja. Upravičenci do pomoči morajo znatno prispevati k načrtu prestrukturiranja z lastnimi sredstvi ali prek zunanjega financiranja po tržnih pogojih.

| (108) | Komisija je dvomila, da je ta pogoj izpolnjen, ker so bila razpoložljiva sredstva za financiranje, zasebna in javna, višja od navedenih zahtev. Francija je odgovorila, da je znesek javnih in zasebnih prispevkov v višini 5 930 000 EUR na eni strani pokril stroške prestrukturiranja (3 649 494 EUR), na drugi strani pa del potreb podjetja po obratnih sredstvih, kar presega zahteve prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(108)

Komisija je dvomila, da je ta pogoj izpolnjen, ker so bila razpoložljiva sredstva za financiranje, zasebna in javna, višja od navedenih zahtev. Francija je odgovorila, da je znesek javnih in zasebnih prispevkov v višini 5 930 000 EUR na eni strani pokril stroške prestrukturiranja (3 649 494 EUR), na drugi strani pa del potreb podjetja po obratnih sredstvih, kar presega zahteve prestrukturiranja.

| (109) | V zvezi s tem je Komisija zastavila vprašanje določanja neto ekvivalenta dotacije posojila, ki je bilo dodeljeno podjetju CMR. Sporočilo Komisije o metodi določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj navaja, da se referenčna obrestna mera v nekaterih tveganih položajih lahko zviša. Komisija iz tega sklepa, da če je podjetje CMR v težavah in se mora prestrukturirati, kot argumentira Francija, in s tem argumentom se Komisija ne strinja, obstaja posebno tveganje. Noben zasebni vlagatelj pod zadevnimi pogoji ne bi dodelil posojila podjetju CMR, to pomeni brez obresti in garancije. Zato celoten znesek posojila predstavlja pomoč. Skupni znesek pomoči bi bil torej 3 490 000 EUR. |
| --- | --- |

(109)

V zvezi s tem je Komisija zastavila vprašanje določanja neto ekvivalenta dotacije posojila, ki je bilo dodeljeno podjetju CMR. Sporočilo Komisije o metodi določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj navaja, da se referenčna obrestna mera v nekaterih tveganih položajih lahko zviša. Komisija iz tega sklepa, da če je podjetje CMR v težavah in se mora prestrukturirati, kot argumentira Francija, in s tem argumentom se Komisija ne strinja, obstaja posebno tveganje. Noben zasebni vlagatelj pod zadevnimi pogoji ne bi dodelil posojila podjetju CMR, to pomeni brez obresti in garancije. Zato celoten znesek posojila predstavlja pomoč. Skupni znesek pomoči bi bil torej 3 490 000 EUR.

| (110) | Izražene potrebe po financiranju, povezane s prestrukturiranjem znašajo 3 649 494 EUR. Ker pomoč znaša 3 490 000 EUR, zasebni prispevki upravičenca do prestrukturiranja ustrezajo 159 494 EUR. Prispevek upravičenca torej ni pomemben, v nasprotju s smernicami za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(110)

Izražene potrebe po financiranju, povezane s prestrukturiranjem znašajo 3 649 494 EUR. Ker pomoč znaša 3 490 000 EUR, zasebni prispevki upravičenca do prestrukturiranja ustrezajo 159 494 EUR. Prispevek upravičenca torej ni pomemben, v nasprotju s smernicami za prestrukturiranje.

| (111) | Komisija iz tega sklepa, da tudi če bi bilo podjetje CMR podjetje v težavah, upravičeno do pomoči za prestrukturiranje, merilo sorazmernosti ne bi bilo izpolnjeno in pomoč tako ne bi bila v skladu s smernicami za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(111)

Komisija iz tega sklepa, da tudi če bi bilo podjetje CMR podjetje v težavah, upravičeno do pomoči za prestrukturiranje, merilo sorazmernosti ne bi bilo izpolnjeno in pomoč tako ne bi bila v skladu s smernicami za prestrukturiranje.

1.5   Smernice za prestrukturiranje iz leta 1994

| (112) | V sklepu o sprožitvi postopka je Komisija pregledala ukrepe v zvezi s smernicami za prestrukturiranje, sprejetimi leta 1999. Takemu pristopu Francija v odgovoru na navedeni sklep ni ugovarjala. Treba je opozoriti, da Uredba o ladjedelništvu v členu 5 navaja smernice Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah iz leta 1994 (16) (v nadaljnjem besedilu „smernice za prestrukturiranje iz leta 1994“), ki so jih leta 1999 nadomestile nove smernice za prestrukturiranje. Komisija vseeno ocenjuje, da tudi če bi bile upoštevane smernice za prestrukturiranje iz leta 1994, zgornje sklepanje ne bi bilo drugačno. Najprej, novo podjetje, že glede na svojo naravo, ne more biti podjetje v težavah. Čeprav so smernice za prestrukturiranje iz leta 1994 manj jasne, so zlasti glede opredelitve podjetja v težavah vseeno jasno namenjene za reševanje in prestrukturiranje že obstoječih podjetij in ne novo nastalih podjetij. Drugič, merilo o omejevanju pomoči na najnižji možen znesek je obstajalo že v smernicah za prestrukturiranje iz leta 1994 (17) in v tem primeru ni izpolnjeno. |
| --- | --- |

(112)

V sklepu o sprožitvi postopka je Komisija pregledala ukrepe v zvezi s smernicami za prestrukturiranje, sprejetimi leta 1999. Takemu pristopu Francija v odgovoru na navedeni sklep ni ugovarjala. Treba je opozoriti, da Uredba o ladjedelništvu v členu 5 navaja smernice Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah iz leta 1994 (16) (v nadaljnjem besedilu „smernice za prestrukturiranje iz leta 1994“), ki so jih leta 1999 nadomestile nove smernice za prestrukturiranje. Komisija vseeno ocenjuje, da tudi če bi bile upoštevane smernice za prestrukturiranje iz leta 1994, zgornje sklepanje ne bi bilo drugačno. Najprej, novo podjetje, že glede na svojo naravo, ne more biti podjetje v težavah. Čeprav so smernice za prestrukturiranje iz leta 1994 manj jasne, so zlasti glede opredelitve podjetja v težavah vseeno jasno namenjene za reševanje in prestrukturiranje že obstoječih podjetij in ne novo nastalih podjetij. Drugič, merilo o omejevanju pomoči na najnižji možen znesek je obstajalo že v smernicah za prestrukturiranje iz leta 1994 (17) in v tem primeru ni izpolnjeno.

| (113) | Pomoč posledično zato ne bi bila združljiva ob uporabi smernic za prestrukturiranje iz leta 1994. |
| --- | --- |

(113)

Pomoč posledično zato ne bi bila združljiva ob uporabi smernic za prestrukturiranje iz leta 1994.

2.   Regionalna pomoč za naložbe

| (114) | Pogoji o združljivosti regionalne pomoči za prestrukturiranje s skupnim trgom so navedeni v členu 7 Uredbe o ladjedelništvu. Prvič, ukrepi morajo biti namenjeni regiji iz člena 87(3)(a) ali (c) Pogodbe ES. Drugič, intenzivnost pomoči ne sme preseči praga, ki ga določa Uredba. Tretjič, ukrepi morajo biti namenjeni podpiranju naložb za nadgradnjo ali posodabljanje delovišč za povečanje produktivnosti obstoječe infrastrukture. Četrtič, pomoč ne sme biti povezana s finančnim prestrukturiranjem delovišča. Petič, pomoč mora biti omejena na pokrivanje upravičenih stroškov v smislu smernic Skupnosti o državni regionalni pomoči (18) (v nadaljnjem besedilu „regionalne smernice“). |
| --- | --- |

(114)

Pogoji o združljivosti regionalne pomoči za prestrukturiranje s skupnim trgom so navedeni v členu 7 Uredbe o ladjedelništvu. Prvič, ukrepi morajo biti namenjeni regiji iz člena 87(3)(a) ali (c) Pogodbe ES. Drugič, intenzivnost pomoči ne sme preseči praga, ki ga določa Uredba. Tretjič, ukrepi morajo biti namenjeni podpiranju naložb za nadgradnjo ali posodabljanje delovišč za povečanje produktivnosti obstoječe infrastrukture. Četrtič, pomoč ne sme biti povezana s finančnim prestrukturiranjem delovišča. Petič, pomoč mora biti omejena na pokrivanje upravičenih stroškov v smislu smernic Skupnosti o državni regionalni pomoči (18) (v nadaljnjem besedilu „regionalne smernice“).

| (115) | Marseillska regija je območje, ki je upravičeno do pomoči v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe ES. V skladu z Uredbo o ladjedelništvu in v skladu z zemljevidom regionalne pomoči, ki ga je potrdila Komisija, intenzivnost pomoči za to regijo ne sme preseči 12,5 % neto (19). |
| --- | --- |

(115)

Marseillska regija je območje, ki je upravičeno do pomoči v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe ES. V skladu z Uredbo o ladjedelništvu in v skladu z zemljevidom regionalne pomoči, ki ga je potrdila Komisija, intenzivnost pomoči za to regijo ne sme preseči 12,5 % neto (19).

| (116) | V skladu s točko 4.5 regionalnih smernic so upravičeni stroški za pomoč izraženi kot enotna celota stroškov, ki ustrezajo naslednjim elementom naložb: teren, zgradbe in oprema. V skladu s točko 4.6 navedenih smernic lahko upravičeni stroški prav tako zajemajo nekatere kategorije nematerialnih naložb. |
| --- | --- |

(116)

V skladu s točko 4.5 regionalnih smernic so upravičeni stroški za pomoč izraženi kot enotna celota stroškov, ki ustrezajo naslednjim elementom naložb: teren, zgradbe in oprema. V skladu s točko 4.6 navedenih smernic lahko upravičeni stroški prav tako zajemajo nekatere kategorije nematerialnih naložb.

| (117) | V dopisu z dne 29. junija 2004 je Francija opisala naložbe podjetja CMR, upravičene do regionalne pomoči: zaloge, naložbe v opremo in zgradbe. Ker zajemajo stroške poslovanja, stroški, povezani z zalogami, ne morejo biti upravičeni do pomoči za začetne naložbe. Komisija v tabeli 5 navaja stroške, za katere meni, da so upravičeni do pomoči za začetne naložbe.
  Tabela 5
  Stroški (20), upravičeni do pomoči za regionalne naložbe






  (v eurih) |
| --- | --- |
| POSTAVKA | ZNESEK |
| 1. | Naložbe v opremo, ki zajemajo: |

(117)

V dopisu z dne 29. junija 2004 je Francija opisala naložbe podjetja CMR, upravičene do regionalne pomoči: zaloge, naložbe v opremo in zgradbe. Ker zajemajo stroške poslovanja, stroški, povezani z zalogami, ne morejo biti upravičeni do pomoči za začetne naložbe. Komisija v tabeli 5 navaja stroške, za katere meni, da so upravičeni do pomoči za začetne naložbe.

Tabela 5

Stroški (20), upravičeni do pomoči za regionalne naložbe

(v eurih)

POSTAVKA

ZNESEK

1.

Naložbe v opremo, ki zajemajo:

420 108

| 2. | Transportni material/vozila |
| --- | --- |

2.

Transportni material/vozila

162 500

| 3. | Informacijska oprema |
| --- | --- |

3.

Informacijska oprema

35 600

| 4. | Razna druga oprema in napeljava |
| --- | --- |

4.

Razna druga oprema in napeljava

222 008

| 5. | Zgradbe |
| --- | --- |

5.

Zgradbe

1 000

SKUPAJ

421 108

| (118) | Komisija priznava, da te naložbe prispevajo k uresničevanju ciljev v poslovnem načrtu podjetja CMR, kot so navedeni v uvodni izjavi 20, in tako omogočajo nadgradnjo in posodabljanje delovišč z namenom povečanja njegove produktivnosti. Te naložbe med drugim ustrezajo enotni celoti stroškov: naložbe v zgradbe (točka 5 tabele 5) in naložbe v opremo (točke od 1 do 4 tabele 5). |
| --- | --- |

(118)

Komisija priznava, da te naložbe prispevajo k uresničevanju ciljev v poslovnem načrtu podjetja CMR, kot so navedeni v uvodni izjavi 20, in tako omogočajo nadgradnjo in posodabljanje delovišč z namenom povečanja njegove produktivnosti. Te naložbe med drugim ustrezajo enotni celoti stroškov: naložbe v zgradbe (točka 5 tabele 5) in naložbe v opremo (točke od 1 do 4 tabele 5).

| (119) | Za zaključek, skupni stroški, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe, znašajo 421 108 EUR (401 152 EUR diskontirane vrednosti, na podlagi leta 2002, diskontna stopnja 5,06 %). |
| --- | --- |

(119)

Za zaključek, skupni stroški, upravičeni do regionalne pomoči za naložbe, znašajo 421 108 EUR (401 152 EUR diskontirane vrednosti, na podlagi leta 2002, diskontna stopnja 5,06 %).

| (120) | Najvišja sprejemljiva intenzivnost pomoči je 12,5 % neto (kar v tem primeru ustreza 18,9 % bruto (21). Sprejemljiva pomoč zato znaša 75 737 EUR. |
| --- | --- |

(120)

Najvišja sprejemljiva intenzivnost pomoči je 12,5 % neto (kar v tem primeru ustreza 18,9 % bruto (21). Sprejemljiva pomoč zato znaša 75 737 EUR.

| (121) | Komisija je prišla do sklepa, da je pomoč za podjetje CMR lahko delno odobrena kot pomoč za začetne naložbe v znesku 75 737 EUR. |
| --- | --- |

(121)

Komisija je prišla do sklepa, da je pomoč za podjetje CMR lahko delno odobrena kot pomoč za začetne naložbe v znesku 75 737 EUR.

3.   Pomoč za usposabljanje

| (122) | Komisija je ugotovila, da se nekateri stroški, ki jih je podjetje CMR navedlo v poslovnem načrtu, nanašajo na usposabljanje. Pomoč je bila dodeljena po začetku veljavnosti Uredbe Komisije (ES) št. 68/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje (22) (v nadaljnjem besedilu „Uredba o pomoči za usposabljanje“). |
| --- | --- |

(122)

Komisija je ugotovila, da se nekateri stroški, ki jih je podjetje CMR navedlo v poslovnem načrtu, nanašajo na usposabljanje. Pomoč je bila dodeljena po začetku veljavnosti Uredbe Komisije (ES) št. 68/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za usposabljanje (22) (v nadaljnjem besedilu „Uredba o pomoči za usposabljanje“).

| (123) | Uredbo o pomoči za usposabljanje je sprejela Komisija, ko je bila za to pooblaščena z Uredbo Sveta (ES) št. 994/98 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za določene vrste horizontalne državne pomoči (23). Uredba o pomoči za usposabljanje spreminja, kot kasnejši pravni akt, Uredbo o ladjedelništvu, ki ne predvideva možnosti dodelitve pomoči za usposabljanje za ladjedelništvo. Uredba o pomoči za izobraževanje v členu 1 določa, da se uporablja za pomoči za usposabljanje, dodeljene za vse sektorje, kar pomeni, da tudi za sektor ladjedelništva. |
| --- | --- |

(123)

Uredbo o pomoči za usposabljanje je sprejela Komisija, ko je bila za to pooblaščena z Uredbo Sveta (ES) št. 994/98 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za določene vrste horizontalne državne pomoči (23). Uredba o pomoči za usposabljanje spreminja, kot kasnejši pravni akt, Uredbo o ladjedelništvu, ki ne predvideva možnosti dodelitve pomoči za usposabljanje za ladjedelništvo. Uredba o pomoči za izobraževanje v členu 1 določa, da se uporablja za pomoči za usposabljanje, dodeljene za vse sektorje, kar pomeni, da tudi za sektor ladjedelništva.

| (124) | Uredba o pomoči za usposabljanje določa, da so individualne pomoči združljive s skupnim trgom, če izpolnjujejo vse pogoje, ki jih Uredba predvideva, to pomeni, da ne presegajo najvišje sprejemljive intenzivnosti pomoči in če zajemajo stroške, upravičene na podlagi člena 4(7) Uredbe. |
| --- | --- |

(124)

Uredba o pomoči za usposabljanje določa, da so individualne pomoči združljive s skupnim trgom, če izpolnjujejo vse pogoje, ki jih Uredba predvideva, to pomeni, da ne presegajo najvišje sprejemljive intenzivnosti pomoči in če zajemajo stroške, upravičene na podlagi člena 4(7) Uredbe.

| (125) | Francija je opisala potrebe podjetja CMR po posebnem usposabljanju 20 zaposlenih na leto v podjetju CMR in 50 zaposlenih na leto pri podizvajalcih podjetja CMR. Komisija meni, da člen 2 Uredbe o pomoči za usposabljanje opredeljuje posebno usposabljanje kot usposabljanje z neposrednim poučevanjem, ki je načeloma uporabno na trenutnem ali prihodnjem položaju zaposlenega v upravičenem podjetju, to je podjetje CMR. Zaposleni pri podizvajalcih podjetja CMR se ne usposabljajo na podlagi položaja, ki ga imajo v podjetju CMR, in zato ne morejo biti upravičeni do pomoči za usposabljanje, dodeljene podjetju CMR. Poleg tega Francija Komisiji ni zagotovila, da bo pomoč, namenjena za usposabljanje podizvajalcev podjetja CMR, v celoti prenesena tem podizvajalcem in da je podjetje CMR le posrednik. Zaradi navedenih razlogov Komisija te pomoči ne more obravnavati kot pomoč, ki je posredno dodeljena podizvajalcem podjetja CMR. Ker Francija na vprašanje Komisije o porazdelitvi stroškov za usposabljanje med zaposlene v podjetju CMR in podizvajalce podjetja CMR ni odgovorila, bo Komisija določila stroške sorazmerno. |
| --- | --- |

(125)

Francija je opisala potrebe podjetja CMR po posebnem usposabljanju 20 zaposlenih na leto v podjetju CMR in 50 zaposlenih na leto pri podizvajalcih podjetja CMR. Komisija meni, da člen 2 Uredbe o pomoči za usposabljanje opredeljuje posebno usposabljanje kot usposabljanje z neposrednim poučevanjem, ki je načeloma uporabno na trenutnem ali prihodnjem položaju zaposlenega v upravičenem podjetju, to je podjetje CMR. Zaposleni pri podizvajalcih podjetja CMR se ne usposabljajo na podlagi položaja, ki ga imajo v podjetju CMR, in zato ne morejo biti upravičeni do pomoči za usposabljanje, dodeljene podjetju CMR. Poleg tega Francija Komisiji ni zagotovila, da bo pomoč, namenjena za usposabljanje podizvajalcev podjetja CMR, v celoti prenesena tem podizvajalcem in da je podjetje CMR le posrednik. Zaradi navedenih razlogov Komisija te pomoči ne more obravnavati kot pomoč, ki je posredno dodeljena podizvajalcem podjetja CMR. Ker Francija na vprašanje Komisije o porazdelitvi stroškov za usposabljanje med zaposlene v podjetju CMR in podizvajalce podjetja CMR ni odgovorila, bo Komisija določila stroške sorazmerno.

| (126) | Skupni stroški izobraževanja, ki jih je priglasila Francija, znašajo 896 000 EUR. Sorazmerno stroški, povezani z 20 zaposlenimi v podjetju CMR, predstavljajo 256 000 EUR. Komisija meni, da so ti stroški upravičeni do pomoči za usposabljanje. |
| --- | --- |

(126)

Skupni stroški izobraževanja, ki jih je priglasila Francija, znašajo 896 000 EUR. Sorazmerno stroški, povezani z 20 zaposlenimi v podjetju CMR, predstavljajo 256 000 EUR. Komisija meni, da so ti stroški upravičeni do pomoči za usposabljanje.

| (127) | V skladu s členom 4 Uredbe o pomoči za usposabljanje, v primeru malih in srednje velikih podjetij v regijah, ki so upravičene do regionalne pomoči v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe ES, intenzivnost pomoči ne sme preseči 40 % za projekte posebnega usposabljanja. |
| --- | --- |

(127)

V skladu s členom 4 Uredbe o pomoči za usposabljanje, v primeru malih in srednje velikih podjetij v regijah, ki so upravičene do regionalne pomoči v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe ES, intenzivnost pomoči ne sme preseči 40 % za projekte posebnega usposabljanja.

| (128) | Zato skupni znesek pomoči za usposabljanje znaša 102 400 EUR. |
| --- | --- |

(128)

Zato skupni znesek pomoči za usposabljanje znaša 102 400 EUR.

| (129) | Komisija sklepa, da je pomoč za podjetje CMR lahko delno odobrena kot pomoč za usposabljanje v znesku 102 400 EUR. |
| --- | --- |

(129)

Komisija sklepa, da je pomoč za podjetje CMR lahko delno odobrena kot pomoč za usposabljanje v znesku 102 400 EUR.

V.   SKLEP

| (130) | Komisija sklepa, da je Francija nezakonito izvajala pomoč v znesku 3 490 000 EUR in s tem kršila člen 88(3) Pogodbe ES. Na podlagi ovrednotenja pomoči Komisija sklepa, da ta pomoč kot pomoč za prestrukturiranje podjetja CMR ni združljiva s skupnim trgom, ker ne izpolnjuje pogojev, predvidenih v Uredbi o ladjedelništvu in smernicah za prestrukturiranje. Vseeno Komisija meni, da je pomoč delno združljiva s skupnim trgom kot regionalna pomoč za naložbe v smislu člena 7 Uredbe o ladjedelništvu in kot pomoč za usposabljanje v smislu Uredbe o pomoči za usposabljanje. Razlika med že izplačanim zneskom (3 490 000 EUR) in združljivim zneskom (75 737 EUR + 102 400 EUR = 178 137 EUR), to je 3 311 863 EUR, mora biti izterjana – |
| --- | --- |

(130)

Komisija sklepa, da je Francija nezakonito izvajala pomoč v znesku 3 490 000 EUR in s tem kršila člen 88(3) Pogodbe ES. Na podlagi ovrednotenja pomoči Komisija sklepa, da ta pomoč kot pomoč za prestrukturiranje podjetja CMR ni združljiva s skupnim trgom, ker ne izpolnjuje pogojev, predvidenih v Uredbi o ladjedelništvu in smernicah za prestrukturiranje. Vseeno Komisija meni, da je pomoč delno združljiva s skupnim trgom kot regionalna pomoč za naložbe v smislu člena 7 Uredbe o ladjedelništvu in kot pomoč za usposabljanje v smislu Uredbe o pomoči za usposabljanje. Razlika med že izplačanim zneskom (3 490 000 EUR) in združljivim zneskom (75 737 EUR + 102 400 EUR = 178 137 EUR), to je 3 311 863 EUR, mora biti izterjana –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

O znesku pomoči 3 490 000 EUR, ki jih je Francija dodelila podjetju Compagnie Marseille Réparation (CMR):

| (a) | 75 737 EUR je združljivih s skupnim trgom kot regionalna pomoč za naložbe v skladu s členom 87(3)(e) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

(a)

75 737 EUR je združljivih s skupnim trgom kot regionalna pomoč za naložbe v skladu s členom 87(3)(e) Pogodbe ES;

| (b) | 102 400 EUR je združljivih s skupnim trgom kot pomoč za usposabljanje v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

(b)

102 400 EUR je združljivih s skupnim trgom kot pomoč za usposabljanje v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe ES;

| (c) | 3 311 863 EUR ni združljivih s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(c)

3 311 863 EUR ni združljivih s skupnim trgom.

Člen 2

1.   Francija sprejme vse potrebne ukrepe, da od podjetja CMR izterja pomoč iz člena 1(c), ki je bila nezakonito dodeljena. Ta pomoč znaša 3 311 863 EUR.

2.   Izterjava pomoči se izvede takoj in v skladu s postopki nacionalnega prava, če ti omogočajo takojšnje in učinkovito izvajanje te odločbe.

3.   Vsota, ki mora biti izterjana, vključuje tudi obresti od datuma, ko je bila pomoč dana na razpolago podjetju CMR, do datuma dejanske izterjave.

4.   Obresti se izračunajo v skladu z določbami iz poglavja V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (24). Obrestna mera se uporabi na podlagi obrestno obrestnega računa za celotno obdobje iz odstavka 3.

5.   Francija preneha z izvajanjem ukrepov pomoči in prekliče vse še neizplačane pomoči z dnem te odločbe.

Člen 3

Francija v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila o tej odločbi obvesti Komisijo o predvidenih ukrepih in ukrepih, ki jih je že sprejela za uskladitev s to odločbo. Francija te podatke posreduje na obrazcu, priloženem v Prilogi.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na Republiko Francijo.

V Bruslju, 22. septembra 2004

Za Komisijo

Mario MONTI

Član Komisije

---

(1)  UL C 188, 8.8.2003, str. 2.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  Deli tega besedila so urejeni tako, da je zagotovljeno, da zaupne informacije niso razkrite; ti deli so v oglatih oklepajih in označeni z zvezdico.

3

(4)  Tabela 1 ne ustreza celotnemu izkazu poslovnega izida.

4

(5)  Subvencije lokalnih organov (glej tabelo 3).

5

(6)  20 zaposlenih na leto v podjetju CMR in 50 zaposlenih na leto pri podizvajalcih.

6

(7)  UL L 202, 18.7.1998, str. 1.

7

(8)  UL C 288, 9.10.1999, str. 2.

8

(9)  UL C 273, 9.9.1997, str. 3.

9

(10)  UL L 10, 13.1.2001, str. 33. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 364/2004 (UL L 63, 28.2.2004, str. 22).

10

(11)  UL C 317, 30.12.2003, str. 11.

11

(12)  UL C 119, 22.5.2002, str. 22.

12

(13)  Razen merila zmanjšanja zmogljivosti, ki ga okvir državne pomoči za ladjedelnice ne postavlja več kot nujen pogoj za dodelitev državne pomoči za prestrukturiranje. Vendar pa smernice za prestrukturiranje kot pogoj za preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence postavljajo sprejetje nadomestnih ukrepov, predvidenih za ta namen. V zvezi s tem glej točko 35 in naslednje točke smernic za prestrukturiranje.

13

(14)  V zvezi s tem glej točki 12 (b) in 12 (f) ter točko 26 okvira državne pomoči za ladjedelnice.

14

(15)  Komisija kljub temu meni, da po poglobljeni analizi zadevne francoske zakonodaje (drugi pododstavek člena L 122 12 Delovnega zakonika), da ta zakonodaja ne obvezuje vlagatelja do prevzema vseh zaposlenih.

15

(16)  UL C 368, 23.12.1994, str. 12.

16

(17)  Glej točko 3.2.2. (iii).

17

(18)  UL C 74, 10.3.1998, str. 9. Spremenjene smernice (UL C 258, 9.9.2000, str. 5).

18

(19)  Neto ekvivalent dotacije (NED).

19

(20)  Naložbe, izvedene v obdobju med letoma 2002 in 2004.

20

(21)  Bruto ekvivalent dotacije (BED).

21

(22)  UL L 10, 13.1.2001, str. 20. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 363/2004 (UL L 63, 28.2.2004, str. 20).

22

(23)  UL L 142, 14.5.1998, str. 1.

23

(24)  UL L 140, 30.4.2004, str. 1.

24

---

Priloga

Podatki v zvezi z izvajanjem Odločbe ...

1.   Izračun zneska, ki ga je treba izterjati

1.1   Navedite naslednje podatke o znesku nezakonite državne pomoči, ki je bila dana na voljo prejemniku:

| Datum (1) | Znesek pomoči (2) | Valuta | Prejemnik |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

Datum (1)

Znesek pomoči (2)

Valuta

Prejemnik

Pripombe:

1.2   Podrobno razložite, kako bodo izračunane obresti, ki se morajo plačati za znesek, ki ga je treba izterjati.

2.   Predvideni in že izvedeni ukrepi za izterjavo

2.1   Podrobno navedite, kateri ukrepi za takojšnjo in učinkovito izterjavo pomoči so predvideni in kateri so bili že izvedeni. Prav tako navedite, če je primerno, pravno podlago za predvidene/izvedene ukrepe.

2.2   Navedite datum povračila pomoči v celoti.

3.   Že povrnjeni zneski

3.1   Navedite naslednje podatke o znesku pomoči, ki je bila izterjana od prejemnika:

| Datum (3) | Znesek povrnjene pomoči | Valuta | Prejemnik |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

Datum (3)

Znesek povrnjene pomoči

Valuta

Prejemnik

3.2   Temu obrazcu priložite dokazila o povračilu zneskov, navedenih v tabeli pod točko 3.1.

---

(1)  Datum/datumi, ko so bili pomoč (ali posamezni obroki pomoči) dani na voljo prejemniku (če ukrep sestavlja več obrokov in povračil, uporabite ločene vrstice).

(2)  Znesek pomoči, dan na voljo prejemniku (v bruto ekvivalentu dotacije).

(3)  Datum/datumi, ko je bila pomoč povrnjena

---

| 20.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 100/46 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 100/46

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 20. oktobra 2004

o shemi pomoči, ki jo je Italija izvajala v korist podjetij, ki so vlagala v občine, prizadete od naravnih nesreč v letu 2002

(notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 3893)

(Besedilo v italijanskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/315/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

na podlagi Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

na podlagi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu zainteresiranim strankam k predložitvi pripomb na podlagi zgoraj navedenih določb (1) in ob upoštevanju njihovih pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Komisija je 6. marca 2003 in 29. marca 2003 prejela pritožbi o podaljšanju veljavnosti zakona št. 383 z dne 18. oktobra 2001 v nekaterih italijanskih občinah, ki so jih leta 2002 prizadele naravne nesreče. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 6. marca 2003 in 29. marca 2003 prejela pritožbi o podaljšanju veljavnosti zakona št. 383 z dne 18. oktobra 2001 v nekaterih italijanskih občinah, ki so jih leta 2002 prizadele naravne nesreče.

| (2) | Dne 20. marca 2003 je Komisija zaprosila italijanske oblasti, naj pojasnijo razloge za podaljšanje. Potem ko so italijanske oblasti 2. maja 2003 in 21. maja 2003 prosile Komisijo za podaljšanje roka za odgovor, so ji prvič odpisale 10. junija 2003. Drugi dopis italijanskih oblasti je Komisija dobila 4. julija 2003. |
| --- | --- |

(2)

Dne 20. marca 2003 je Komisija zaprosila italijanske oblasti, naj pojasnijo razloge za podaljšanje. Potem ko so italijanske oblasti 2. maja 2003 in 21. maja 2003 prosile Komisijo za podaljšanje roka za odgovor, so ji prvič odpisale 10. junija 2003. Drugi dopis italijanskih oblasti je Komisija dobila 4. julija 2003.

| (3) | Ker za začetek veljavnosti sheme pomoči ni bilo treba, da jo prej odobri Komisija po členu 87 in naslednjimi členi Pogodbe, je bila vpisana v register nepriglašenih pomoči pod številko NN 58/2003. |
| --- | --- |

(3)

Ker za začetek veljavnosti sheme pomoči ni bilo treba, da jo prej odobri Komisija po členu 87 in naslednjimi členi Pogodbe, je bila vpisana v register nepriglašenih pomoči pod številko NN 58/2003.

| (4) | Komisija je v dopisu z dne 17. septembra 2003 obvestila Italijo o svoji odločitvi, da glede zadevnega ukrepa začne postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe. Zadeva je bila vpisana pod številko N 57/2003. Odločitev Komisije o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2) in zainteresirane stranke so bile povabljene, da posredujejo svoje pripombe. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je v dopisu z dne 17. septembra 2003 obvestila Italijo o svoji odločitvi, da glede zadevnega ukrepa začne postopek na podlagi člena 88(2) Pogodbe. Zadeva je bila vpisana pod številko N 57/2003. Odločitev Komisije o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2) in zainteresirane stranke so bile povabljene, da posredujejo svoje pripombe.

| (5) | Italijanske oblasti so v dopisu z dne 23. oktobra 2003 zaprosile za podaljšanje roka za oddajo pripomb. Komisija je v dopisu z dne 5. novembra 2003 privolila v odlog in v dopisu z dne 16. decembra 2003 urgirala posredovanje pripomb. |
| --- | --- |

(5)

Italijanske oblasti so v dopisu z dne 23. oktobra 2003 zaprosile za podaljšanje roka za oddajo pripomb. Komisija je v dopisu z dne 5. novembra 2003 privolila v odlog in v dopisu z dne 16. decembra 2003 urgirala posredovanje pripomb.

| (6) | Italija je poslala pripombe v dopisu z dne 18. februarja 2004, prejetim 23. februarja 2004, in v dopisu z dne 10. septembra 2004, prejetim 15. septembra 2004. Druge zainteresirane stranke niso poslale pripomb. |
| --- | --- |

(6)

Italija je poslala pripombe v dopisu z dne 18. februarja 2004, prejetim 23. februarja 2004, in v dopisu z dne 10. septembra 2004, prejetim 15. septembra 2004. Druge zainteresirane stranke niso poslale pripomb.

II.   PODROBEN OPIS SHEME POMOČI

| (7) | Člen 5e zakonskega odloka št. 282 z dne 24. decembra 2002, kakor je bil spremenjen z zakonom št. 27 z dne 21. februarja 2003, podaljšuje rok črpanja ugodnosti člena 4(1) zakona št. 383 z dne 18. oktobra 2001 le podjetjem z naložbami v občinah, ki so jih leta 2002 prizadele naravne nesreče. Italijansko Ministrstvo za gospodarstvo in finance je v okrožnici Davčnega urada št. 43/E z dne 31. julija 2003 obrazložilo člen 5e zakonskega odloka št. 282 z dne 24. decembra 2002. Prizadete občine so na območjih, ugotovljenih:






  — | z odlokom predsednika ministrskega sveta z dne 29. oktobra 2002, ki vsebuje določbe o razglasitvi izrednih razmer zaradi oživljene dejavnosti ognjenika Etna in potresnih pojavov na območju pokrajine Katanija; |
| --- | --- | --- |

(7)

Člen 5e zakonskega odloka št. 282 z dne 24. decembra 2002, kakor je bil spremenjen z zakonom št. 27 z dne 21. februarja 2003, podaljšuje rok črpanja ugodnosti člena 4(1) zakona št. 383 z dne 18. oktobra 2001 le podjetjem z naložbami v občinah, ki so jih leta 2002 prizadele naravne nesreče. Italijansko Ministrstvo za gospodarstvo in finance je v okrožnici Davčnega urada št. 43/E z dne 31. julija 2003 obrazložilo člen 5e zakonskega odloka št. 282 z dne 24. decembra 2002. Prizadete občine so na območjih, ugotovljenih:

—

z odlokom predsednika ministrskega sveta z dne 29. oktobra 2002, ki vsebuje določbe o razglasitvi izrednih razmer zaradi oživljene dejavnosti ognjenika Etna in potresnih pojavov na območju pokrajine Katanija;

| — | z odlokom predsednika ministrskega sveta z dne 31. oktobra 2002, ki vsebuje določbe o razglasitvi izrednih razmer zaradi hudega potresa, ki je 31. oktobra 2002 prizadel območje pokrajine Campobasso; |
| --- | --- |

—

z odlokom predsednika ministrskega sveta z dne 31. oktobra 2002, ki vsebuje določbe o razglasitvi izrednih razmer zaradi hudega potresa, ki je 31. oktobra 2002 prizadel območje pokrajine Campobasso;

| — | z odlokom predsednika ministrskega sveta z dne 8. novembra 2002, ki vsebuje določbe o razglasitvi izrednih razmer zaradi hudega potresa, ki je 31. oktobra 2002 prizadel območje pokrajine Foggia; |
| --- | --- |

—

z odlokom predsednika ministrskega sveta z dne 8. novembra 2002, ki vsebuje določbe o razglasitvi izrednih razmer zaradi hudega potresa, ki je 31. oktobra 2002 prizadel območje pokrajine Foggia;

| — | z odlokom predsednika ministrskega sveta z dne 29. novembra 2002, ki vsebuje določbe o razglasitvi izrednih razmer zaradi izjemnih meteoroloških pojavov (poplav in zemeljskih plazov), ki so prizadeli dežele Ligurija, Lombardija, Piemont, Veneto, Furlanija-Julijska krajina in Emilija Romanja. |
| --- | --- |

—

z odlokom predsednika ministrskega sveta z dne 29. novembra 2002, ki vsebuje določbe o razglasitvi izrednih razmer zaradi izjemnih meteoroloških pojavov (poplav in zemeljskih plazov), ki so prizadeli dežele Ligurija, Lombardija, Piemont, Veneto, Furlanija-Julijska krajina in Emilija Romanja.

| (8) | Poleg tega je morala biti za zadevne občine izdana odredba o evakuaciji ali prepovedi prometa po glavnih cestnih povezavah z občino. |
| --- | --- |

(8)

Poleg tega je morala biti za zadevne občine izdana odredba o evakuaciji ali prepovedi prometa po glavnih cestnih povezavah z občino.

| (9) | Komisija je iz časopisov zvedela, da je bil z odredbo predsednika ministrskega sveta z dne 28. maja 2003, objavljeno v Uradnem listu Italijanske republike št. 126 z dne 3. junija 2003, sestavljen seznam občin, ki so jih v deželah Ligurija, Lombardija, Piemont, Veneto, Furlanija-Julijska krajina in Emilija Romanja prizadele izjemne vremenske razmere. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je iz časopisov zvedela, da je bil z odredbo predsednika ministrskega sveta z dne 28. maja 2003, objavljeno v Uradnem listu Italijanske republike št. 126 z dne 3. junija 2003, sestavljen seznam občin, ki so jih v deželah Ligurija, Lombardija, Piemont, Veneto, Furlanija-Julijska krajina in Emilija Romanja prizadele izjemne vremenske razmere.

| (10) | Ukrep o podaljšanju veljavnosti zakona št. 383 z dne 18. oktobra 2001 je začel veljati 23. februarja 2003 oziroma dan po objavi zakona št. 27 z dne 21. februarja 2003 v rednem dodatku št. 29 Uradnega lista Italijanske republike št. 44 z dne 22. februarja 2003. |
| --- | --- |

(10)

Ukrep o podaljšanju veljavnosti zakona št. 383 z dne 18. oktobra 2001 je začel veljati 23. februarja 2003 oziroma dan po objavi zakona št. 27 z dne 21. februarja 2003 v rednem dodatku št. 29 Uradnega lista Italijanske republike št. 44 z dne 22. februarja 2003.

| (11) | Cilj sheme je spodbuditi nove naložbe v območja, ki so jih prizadele naravne nesreče, in so navedena v odlokih predsednika ministrskega sveta, o katerih je govor v točki 7 te obrazložitve. |
| --- | --- |

(11)

Cilj sheme je spodbuditi nove naložbe v območja, ki so jih prizadele naravne nesreče, in so navedena v odlokih predsednika ministrskega sveta, o katerih je govor v točki 7 te obrazložitve.

| (12) | Do pomoči so upravičena vsa podjetja katerega koli sektorja, ki so vlagala v občine, prizadete od prej omenjenih naravnih nesreč. Okrožnica Davčne uprave št. 43/E z dne 31. julija 2003 navaja, da je ukrep namenjen pospeševanju naložb tistih podjetij, ki so posredno ali neposredno utrpela gospodarsko škodo zaradi hudih posledic naravnih nesreč v občinah, v katerih imajo sedež. Za večino podjetij v določeni občini je škoda ugotovljiva, če:






  — | so odredbe o evakuaciji prizadele toliko zgradb, da je celotno občinsko območje utrpelo gospodarske posledice; |
| --- | --- | --- |

(12)

Do pomoči so upravičena vsa podjetja katerega koli sektorja, ki so vlagala v občine, prizadete od prej omenjenih naravnih nesreč. Okrožnica Davčne uprave št. 43/E z dne 31. julija 2003 navaja, da je ukrep namenjen pospeševanju naložb tistih podjetij, ki so posredno ali neposredno utrpela gospodarsko škodo zaradi hudih posledic naravnih nesreč v občinah, v katerih imajo sedež. Za večino podjetij v določeni občini je škoda ugotovljiva, če:

—

so odredbe o evakuaciji prizadele toliko zgradb, da je celotno občinsko območje utrpelo gospodarske posledice;

| — | so bile zaradi odredb župana zaprte za promet vse glavne cestne povezave z občino. |
| --- | --- |

—

so bile zaradi odredb župana zaprte za promet vse glavne cestne povezave z občino.

V drugih primerih bodo do olajšav v skladu z navedeno okrožnico upravičena le podjetja, ki se nahajajo v ulicah oziroma zgradbah, ki so predmet omenjenih odredb župana.

| (13) | Predvideni ukrep podaljšuje veljavnost določb zakona št. 383 z dne 18. oktobra 2001 do drugega davčnega obdobja po tistem veljavnem na dan 25. oktobra 2001 le za naložbe ustvarjene do 31. julija 2003. Naložbe, ustvarjene po 1. juliju 2001, ki presegajo za 50 % tiste iz zadnjih pet let, je mogoče na podlagi teh določb odbiti od davka na dohodek podjetij in samostojnih delavcev. Pri izračunu povprečja se ne šteje leto največjih naložb. Pri naložbah v nepremičnine velja odlog za naložbe, ustvarjene do tretjega davčnega obdobja po tistem veljavnem na dan 25. oktobra 2001, vendar ne dlje kot do 31. julija 2004. |
| --- | --- |

(13)

Predvideni ukrep podaljšuje veljavnost določb zakona št. 383 z dne 18. oktobra 2001 do drugega davčnega obdobja po tistem veljavnem na dan 25. oktobra 2001 le za naložbe ustvarjene do 31. julija 2003. Naložbe, ustvarjene po 1. juliju 2001, ki presegajo za 50 % tiste iz zadnjih pet let, je mogoče na podlagi teh določb odbiti od davka na dohodek podjetij in samostojnih delavcev. Pri izračunu povprečja se ne šteje leto največjih naložb. Pri naložbah v nepremičnine velja odlog za naložbe, ustvarjene do tretjega davčnega obdobja po tistem veljavnem na dan 25. oktobra 2001, vendar ne dlje kot do 31. julija 2004.

| (14) | Po shemi so naložbe namenjene novim proizvodnim obratom, širitvi, obnovi in posodobitvi že obstoječih obratov, dokončanju prekinjene proizvodnje in nakupu novih objektov. |
| --- | --- |

(14)

Po shemi so naložbe namenjene novim proizvodnim obratom, širitvi, obnovi in posodobitvi že obstoječih obratov, dokončanju prekinjene proizvodnje in nakupu novih objektov.

III.   ODLOČITEV ZA ZAČETEK POSTOPKA NA PODLAGI ČLENA 88(2) POGODBE

| (15) | Komisija je pred sprejetjem odločitve za začetek formalnega postopka preiskave (v nadaljevanju „odločitev za začetek postopka“) pregledala ukrep, da bi ugotovila, ali lahko kot ukrep o pomoči za odpravo škode zaradi naravnih in drugih nesreč uveljavlja odstopanje iz člena 87(2)(b). |
| --- | --- |

(15)

Komisija je pred sprejetjem odločitve za začetek formalnega postopka preiskave (v nadaljevanju „odločitev za začetek postopka“) pregledala ukrep, da bi ugotovila, ali lahko kot ukrep o pomoči za odpravo škode zaradi naravnih in drugih nesreč uveljavlja odstopanje iz člena 87(2)(b).

| (16) | Komisija je še ugotavljala, ali je zadevni ukrep upravičen do odstopanja iz člena 87(3)(a) in/ali (c) Pogodbe, na podlagi smernic o državni regionalni pomoči (3), Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državne pomoči za mala in srednje velika podjetja (MSP) (4) ter za kmetijsko področje, na podlagi smernic Skupnosti za državno pomoč v kmetijskem sektorju (5), nastalih v skladu s smernicami Skupnosti, in za področje ribištva in ribogojstva na podlagi predpisov, določenih v smernicah za državno pomoč v ribištvu in ribogojstvu (6). |
| --- | --- |

(16)

Komisija je še ugotavljala, ali je zadevni ukrep upravičen do odstopanja iz člena 87(3)(a) in/ali (c) Pogodbe, na podlagi smernic o državni regionalni pomoči (3), Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES za državne pomoči za mala in srednje velika podjetja (MSP) (4) ter za kmetijsko področje, na podlagi smernic Skupnosti za državno pomoč v kmetijskem sektorju (5), nastalih v skladu s smernicami Skupnosti, in za področje ribištva in ribogojstva na podlagi predpisov, določenih v smernicah za državno pomoč v ribištvu in ribogojstvu (6).

| (17) | Glede odstopanja po členu 87(2)(b) Pogodbe je Komisija v odločitvi za začetek postopka izrazila dvom o tem, da je pomoč namenjena le odpravi škode po naravnih nesrečah, ne pa tudi prekomerni kompenzaciji posameznim upravičencem. Zato ni mogla sprejeti ukrepa pomoči za odpravo škode zaradi naravnih in drugih nesreč. |
| --- | --- |

(17)

Glede odstopanja po členu 87(2)(b) Pogodbe je Komisija v odločitvi za začetek postopka izrazila dvom o tem, da je pomoč namenjena le odpravi škode po naravnih nesrečah, ne pa tudi prekomerni kompenzaciji posameznim upravičencem. Zato ni mogla sprejeti ukrepa pomoči za odpravo škode zaradi naravnih in drugih nesreč.

| (18) | Italijanske oblasti niso v celoti ocenile neposredne škode, nastale zaradi omenjenih naravnih nesreč, pač pa so pojasnile, da shema temelji na makroekonomskem konceptu škode in opravičile takšen pristop z razlago, da bi postopek ocenjevanja škode po posameznih podjetjih oviral učinkovito in hitro izvajanje ukrepa. |
| --- | --- |

(18)

Italijanske oblasti niso v celoti ocenile neposredne škode, nastale zaradi omenjenih naravnih nesreč, pač pa so pojasnile, da shema temelji na makroekonomskem konceptu škode in opravičile takšen pristop z razlago, da bi postopek ocenjevanja škode po posameznih podjetjih oviral učinkovito in hitro izvajanje ukrepa.

| (19) | Pri odločanju za začetek postopka je torej Komisija sodila, da ne more na podlagi informacij italijanskih oblasti ugotoviti, ali je preučevani ukrep po svoji naravi in operativnosti namenjen odpravi škode, nastale zaradi naravnih nesreč. Tako, prav zaradi njegovih operativnih določb, Komisija ni mogla skleniti, ali:






  — | je do pomoči upravičeno podjetje, ki je dejansko utrpelo škodo; |
| --- | --- | --- |

(19)

Pri odločanju za začetek postopka je torej Komisija sodila, da ne more na podlagi informacij italijanskih oblasti ugotoviti, ali je preučevani ukrep po svoji naravi in operativnosti namenjen odpravi škode, nastale zaradi naravnih nesreč. Tako, prav zaradi njegovih operativnih določb, Komisija ni mogla skleniti, ali:

—

je do pomoči upravičeno podjetje, ki je dejansko utrpelo škodo;

| — | je škoda posledica le naravnih nesreč, navedenih v enem izmed odlokov predsednika ministrskega sveta in omenjenih v točki 7 te obrazložitve; |
| --- | --- |

—

je škoda posledica le naravnih nesreč, navedenih v enem izmed odlokov predsednika ministrskega sveta in omenjenih v točki 7 te obrazložitve;

| — | ali je pomoč podjetju namenjena le za odpravo škode zaradi naravnih nesreč, ne pa tudi prekomerni kompenzaciji posameznim prejemnikom. Dejstvo, da pomoč in škoda, ki jo je zaradi naravnih nesreč utrpelo podjetje, nista med seboj povezani, je razvidno tudi iz same sheme pomoči, po kateri podjetje, ki je dejansko utrpelo škodo zaradi naravnih nesreč, ni nujno upravičeno do v njej predvidene pomoči. Tako namreč podjetje, ki investira izključno v odpravo škode zaradi naravnih nesreč, ni upravičeno do pomoči, če je vrednost naložbe nižja od povprečja naložb v zadnjih petih letih. Poleg tega, čeprav podjetje usmeri naložbe izključno v odpravo škode zaradi naravnih nesreč, ni upravičeno do pomoči, če ima v letu dodeljevanja pomoči poslovno izgubo. |
| --- | --- |

—

ali je pomoč podjetju namenjena le za odpravo škode zaradi naravnih nesreč, ne pa tudi prekomerni kompenzaciji posameznim prejemnikom. Dejstvo, da pomoč in škoda, ki jo je zaradi naravnih nesreč utrpelo podjetje, nista med seboj povezani, je razvidno tudi iz same sheme pomoči, po kateri podjetje, ki je dejansko utrpelo škodo zaradi naravnih nesreč, ni nujno upravičeno do v njej predvidene pomoči. Tako namreč podjetje, ki investira izključno v odpravo škode zaradi naravnih nesreč, ni upravičeno do pomoči, če je vrednost naložbe nižja od povprečja naložb v zadnjih petih letih. Poleg tega, čeprav podjetje usmeri naložbe izključno v odpravo škode zaradi naravnih nesreč, ni upravičeno do pomoči, če ima v letu dodeljevanja pomoči poslovno izgubo.

| (20) | Glede upravičenosti do odstopanja po členu 87(3)(a) in/ali (c) Pogodbe je Komisija pri odločanju za začetek postopka pretehtala, ali je ukrep kot pomoč za naložbe upravičen do odstopanja. |
| --- | --- |

(20)

Glede upravičenosti do odstopanja po členu 87(3)(a) in/ali (c) Pogodbe je Komisija pri odločanju za začetek postopka pretehtala, ali je ukrep kot pomoč za naložbe upravičen do odstopanja.

| (21) | Glede omenjenih odstopanj je Komisija izrazila zlasti dvom o tem, ali je v shemi predvidena pomoč namenjena le območjem, ki so upravičena do regionalne pomoči po italijanski karti regionalnih pomoči za obdobje 2000-2006. Komisija je imela tudi pomisleke o tem, ali:






  — | se koncept v shemi predvidene naložbe sklada s tistim iz točke 4.4 smernic o državni regionalni pomoči in členom 2(c) Uredbe (ES) št. 70/2001; |
| --- | --- | --- |

(21)

Glede omenjenih odstopanj je Komisija izrazila zlasti dvom o tem, ali je v shemi predvidena pomoč namenjena le območjem, ki so upravičena do regionalne pomoči po italijanski karti regionalnih pomoči za obdobje 2000-2006. Komisija je imela tudi pomisleke o tem, ali:

—

se koncept v shemi predvidene naložbe sklada s tistim iz točke 4.4 smernic o državni regionalni pomoči in členom 2(c) Uredbe (ES) št. 70/2001;

| — | intenzivnost v shemi predvidene pomoči, ki jo je treba izračunati glede na vse stroške, ki sestavljajo standardno osnovo, tako kot je opredeljena v točki 4.5 smernic o državni regionalni pomoči in v členu 4(5) Uredbe (ES) št. 70/2001, upošteva regionalne maksimume, predvidene v italijanski karti regionalnih pomoči za obdobje 2000-2006, oziroma stopnje intenzivnosti pomoči, predvidene v členu 4(2) Uredbe (ES) št. 70/2001 za MSP; |
| --- | --- |

—

intenzivnost v shemi predvidene pomoči, ki jo je treba izračunati glede na vse stroške, ki sestavljajo standardno osnovo, tako kot je opredeljena v točki 4.5 smernic o državni regionalni pomoči in v členu 4(5) Uredbe (ES) št. 70/2001, upošteva regionalne maksimume, predvidene v italijanski karti regionalnih pomoči za obdobje 2000-2006, oziroma stopnje intenzivnosti pomoči, predvidene v členu 4(2) Uredbe (ES) št. 70/2001 za MSP;

| — | so bila upoštevana pravila o kumulaciji pomoči iz točk 4.18 – 4.21 smernic o državni regionalni pomoči in člena 8 Uredbe (ES) št. 70/2001; |
| --- | --- |

—

so bila upoštevana pravila o kumulaciji pomoči iz točk 4.18 – 4.21 smernic o državni regionalni pomoči in člena 8 Uredbe (ES) št. 70/2001;

| — | je bilo upoštevano načelo o nujnosti pomoči iz točke 4.2 smernic državne regionalne pomoči in člena 7 Uredbe (ES) št. 70/2001; |
| --- | --- |

—

je bilo upoštevano načelo o nujnosti pomoči iz točke 4.2 smernic državne regionalne pomoči in člena 7 Uredbe (ES) št. 70/2001;

| — | upravičenec, za zagotovitev donosnosti in finančne trdnosti subvencioniranih proizvodnih naložb, prispeva k njihovemu financiranju vsaj 25 % sredstev, kot je to določeno v točki 4.2 smernic o državni regionalni pomoči in v členu 4(3) Uredbe (ES) št. 70/2001; |
| --- | --- |

—

upravičenec, za zagotovitev donosnosti in finančne trdnosti subvencioniranih proizvodnih naložb, prispeva k njihovemu financiranju vsaj 25 % sredstev, kot je to določeno v točki 4.2 smernic o državni regionalni pomoči in v členu 4(3) Uredbe (ES) št. 70/2001;

| — | so bili upoštevani pogoji iz smernic Skupnosti za državno pomoč v kmetijskem sektorju in smernic o preučitvi možnosti za državno pomoč v ribištvu in ribogojstvu. |
| --- | --- |

—

so bili upoštevani pogoji iz smernic Skupnosti za državno pomoč v kmetijskem sektorju in smernic o preučitvi možnosti za državno pomoč v ribištvu in ribogojstvu.

IV.   PRIPOMBE ITALIJE

| (22) | Italija je v odgovorih na odločitev za začetek postopka posredovala dodatne informacije in pripombe, ki so v glavnih točkah povzete v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(22)

Italija je v odgovorih na odločitev za začetek postopka posredovala dodatne informacije in pripombe, ki so v glavnih točkah povzete v nadaljevanju.

| (23) | Italijanske oblasti so sporočile, da v območje, upravičeno do podpore, spadajo občine, ki so navedene v odlokih predsednika ministrskega sveta z dne 29. oktobra 2002, 31. oktobra 2002 in 8. novembra 2002. Po členu 1 odloka z dne 29. oktobra 2002 so do pomoči upravičene le občine, ki so jih prizadele poplave in v katerih so bile izdane odredbe župana o evakuaciji oziroma o prepovedi prometa po glavnih dovoznih poteh na občinsko ozemlje. Te občine so bile ugotovljene na podlagi odredbe predsednika ministrskega sveta št. 3290. |
| --- | --- |

(23)

Italijanske oblasti so sporočile, da v območje, upravičeno do podpore, spadajo občine, ki so navedene v odlokih predsednika ministrskega sveta z dne 29. oktobra 2002, 31. oktobra 2002 in 8. novembra 2002. Po členu 1 odloka z dne 29. oktobra 2002 so do pomoči upravičene le občine, ki so jih prizadele poplave in v katerih so bile izdane odredbe župana o evakuaciji oziroma o prepovedi prometa po glavnih dovoznih poteh na občinsko ozemlje. Te občine so bile ugotovljene na podlagi odredbe predsednika ministrskega sveta št. 3290.

| (24) | Glede pomislekov o tem, ali je podjetje, upravičeno do pomoči, dejansko utrpelo škodo in ali je škoda posledica izključno naravnih nesreč, so italijanske oblasti zatrdile, da ocena o tem, ali je škoda prizadela večino davkoplačevalcev neke občine, temelji le na ugotovitvi, da:






  — | so odredbe o evakuaciji zajele toliko zgradb, da je to ogrozilo gospodarstvo na vsem občinskem območju; |
| --- | --- | --- |

(24)

Glede pomislekov o tem, ali je podjetje, upravičeno do pomoči, dejansko utrpelo škodo in ali je škoda posledica izključno naravnih nesreč, so italijanske oblasti zatrdile, da ocena o tem, ali je škoda prizadela večino davkoplačevalcev neke občine, temelji le na ugotovitvi, da:

—

so odredbe o evakuaciji zajele toliko zgradb, da je to ogrozilo gospodarstvo na vsem občinskem območju;

| — | so bile zaradi izvajanja odredb župana zaprte za promet vse glavne povezave z občino. |
| --- | --- |

—

so bile zaradi izvajanja odredb župana zaprte za promet vse glavne povezave z občino.

| (25) | Italijanske oblasti tako sklepajo, da so glavni upravičenci do pomoči dejansko prizadeta podjetja, ki se nahajajo v ulicah ali zgradbah, opredeljenih v omenjenih odredbah o evakuaciji. |
| --- | --- |

(25)

Italijanske oblasti tako sklepajo, da so glavni upravičenci do pomoči dejansko prizadeta podjetja, ki se nahajajo v ulicah ali zgradbah, opredeljenih v omenjenih odredbah o evakuaciji.

| (26) | Glede povezave med prizadeto škodo in dodeljeno pomočjo pa italijanske oblasti sodijo, da Pogodba ne izključuje možnosti upoštevanja celotne škode na določenem območju. Shema temelji na makroekonomskem konceptu škode, saj zaradi nujnosti hitrega in učinkovitega reševanja ni mogoče ocenjevati škode po posameznih podjetjih. Italijanske oblasti so se torej odločile za makroekonomske podatke, da bi tako dokazale, da je v shemi planirano premalo proračunskih sredstev za dejansko nastalo škodo. |
| --- | --- |

(26)

Glede povezave med prizadeto škodo in dodeljeno pomočjo pa italijanske oblasti sodijo, da Pogodba ne izključuje možnosti upoštevanja celotne škode na določenem območju. Shema temelji na makroekonomskem konceptu škode, saj zaradi nujnosti hitrega in učinkovitega reševanja ni mogoče ocenjevati škode po posameznih podjetjih. Italijanske oblasti so se torej odločile za makroekonomske podatke, da bi tako dokazale, da je v shemi planirano premalo proračunskih sredstev za dejansko nastalo škodo.

| (27) | Italijanske oblasti so še pripomnile, da je v nekaterih primerih Komisija odobrila pomoč za oživitev določenega sektorja ali odškodnino za bolj posredne oblike škode. |
| --- | --- |

(27)

Italijanske oblasti so še pripomnile, da je v nekaterih primerih Komisija odobrila pomoč za oživitev določenega sektorja ali odškodnino za bolj posredne oblike škode.

| (28) | V dopisu z dne 10. septembra 2004 so italijanske oblasti potrdile, da ukrep sicer temelji na makroekonomskem pristopu, vendar pa bodo morala posamezna podjetja predložiti ustrezna dokazila ali izjave za preverbo dejanske škode. Nato bo naloga Finančne uprave, da opravi ustrezne kontrole. V dokumentih bo treba navesti dokaze o tem, ali je podjetje upravičeno do dodelitve pomoči, ker se nahaja na območju, ki mu pomoč pripada. Podjetja bodo tudi morala predložiti potrdila, da znesek pomoči ne presega škode in da niso prejela prekomerne kompenzacije. |
| --- | --- |

(28)

V dopisu z dne 10. septembra 2004 so italijanske oblasti potrdile, da ukrep sicer temelji na makroekonomskem pristopu, vendar pa bodo morala posamezna podjetja predložiti ustrezna dokazila ali izjave za preverbo dejanske škode. Nato bo naloga Finančne uprave, da opravi ustrezne kontrole. V dokumentih bo treba navesti dokaze o tem, ali je podjetje upravičeno do dodelitve pomoči, ker se nahaja na območju, ki mu pomoč pripada. Podjetja bodo tudi morala predložiti potrdila, da znesek pomoči ne presega škode in da niso prejela prekomerne kompenzacije.

| (29) | Glede analize o združljivosti ukrepa z odstopanji iz člena 87(3)(a) in/ali (c) Pogodbe, opravljene na podlagi določb iz točke 16 te obrazložitve, so italijanske oblasti pripomnile le, da poteka ugotavljanje območij, ki jih zadeva ukrep, izključno in neposredno na temelju njihove prizadetosti od naravnih nesreč. |
| --- | --- |

(29)

Glede analize o združljivosti ukrepa z odstopanji iz člena 87(3)(a) in/ali (c) Pogodbe, opravljene na podlagi določb iz točke 16 te obrazložitve, so italijanske oblasti pripomnile le, da poteka ugotavljanje območij, ki jih zadeva ukrep, izključno in neposredno na temelju njihove prizadetosti od naravnih nesreč.

| (30) | Poudarile so tudi, da je treba združljivost pomoči ocenjevati na podlagi člena 87(2)(b) Pogodbe, torej kot pomoč za odpravo škode zaradi naravnih in drugih nesreč. |
| --- | --- |

(30)

Poudarile so tudi, da je treba združljivost pomoči ocenjevati na podlagi člena 87(2)(b) Pogodbe, torej kot pomoč za odpravo škode zaradi naravnih in drugih nesreč.

| (31) | V dopisu z dne 10. septembra 2004 so italijanske oblasti še pripomnile, da mora biti pomoč glede na omenjeno odstopanje združljiva s skupnim trgom in zato ni potrebna dodatna analiza v luči drugih izjem ali predpisov. |
| --- | --- |

(31)

V dopisu z dne 10. septembra 2004 so italijanske oblasti še pripomnile, da mora biti pomoč glede na omenjeno odstopanje združljiva s skupnim trgom in zato ni potrebna dodatna analiza v luči drugih izjem ali predpisov.

V.   OVREDNOTENJE

| (32) | Da bi presodili, ali so v shemi predvideni ukrepi pomoči v skladu členom 87(1) Pogodbe, je treba opredeliti, ali so za upravičence ugodni, ali pomoč dodeljuje država, ali ukrepi vplivajo na konkurenco in ali lahko poslabšajo medsebojno blagovno izmenjavo v okviru Skupnosti. |
| --- | --- |

(32)

Da bi presodili, ali so v shemi predvideni ukrepi pomoči v skladu členom 87(1) Pogodbe, je treba opredeliti, ali so za upravičence ugodni, ali pomoč dodeljuje država, ali ukrepi vplivajo na konkurenco in ali lahko poslabšajo medsebojno blagovno izmenjavo v okviru Skupnosti.

| (33) | Prvi pogoj za izvajanje člena 87(1) Pogodbe je ugodnost, ki so je lahko s tem ukrepom deležni nekateri določeni prejemniki. Zato je treba ugotoviti, ali bodo prejemniki imeli gospodarsko korist, ki je sicer v normalnih tržnih pogojih ne bi, oziroma ali se bodo tako izognili stroškom, ki bi sicer bremenili njihov proračun, in po drugi strani, ali je ta korist namenjena določeni kategoriji podjetij. Podjetja prejemniki lahko imajo od tega gospodarsko korist, saj so z delom naložb upravičena do davčnih olajšav, si tako zmanjšajo davčno osnovo in posledično tudi plačilo davka na dohodek. Poleg tega so ukrepi pomoči namenjeni nekaterim podjetjem, ki delujejo in zlasti vlagajo na določenih območjih v Italiji, torej so zanje ugodni, saj se podjetja zunaj teh območij ne morejo potegovati za to pomoč. |
| --- | --- |

(33)

Prvi pogoj za izvajanje člena 87(1) Pogodbe je ugodnost, ki so je lahko s tem ukrepom deležni nekateri določeni prejemniki. Zato je treba ugotoviti, ali bodo prejemniki imeli gospodarsko korist, ki je sicer v normalnih tržnih pogojih ne bi, oziroma ali se bodo tako izognili stroškom, ki bi sicer bremenili njihov proračun, in po drugi strani, ali je ta korist namenjena določeni kategoriji podjetij. Podjetja prejemniki lahko imajo od tega gospodarsko korist, saj so z delom naložb upravičena do davčnih olajšav, si tako zmanjšajo davčno osnovo in posledično tudi plačilo davka na dohodek. Poleg tega so ukrepi pomoči namenjeni nekaterim podjetjem, ki delujejo in zlasti vlagajo na določenih območjih v Italiji, torej so zanje ugodni, saj se podjetja zunaj teh območij ne morejo potegovati za to pomoč.

| (34) | V skladu z drugim pogojem za izvajanje člena 87(1) Pogodbe mora pomoč dodeliti država iz državnih sredstev. V tem primeru je za javno oblast uporaba državnih sredstev izpad zaslužka, saj se zaradi nižjega davka na dohodek zmanjša tudi priliv od davkov v državno blagajno. |
| --- | --- |

(34)

V skladu z drugim pogojem za izvajanje člena 87(1) Pogodbe mora pomoč dodeliti država iz državnih sredstev. V tem primeru je za javno oblast uporaba državnih sredstev izpad zaslužka, saj se zaradi nižjega davka na dohodek zmanjša tudi priliv od davkov v državno blagajno.

| (35) | Pomoč mora v skladu s tretjim in četrtim pogojem za izvajanje člena 87(1) Pogodbe izkrivljati ali groziti, da bo izkrivljala konkurenco, ter vplivati ali biti sposobna vplivati na medsebojno izmenjavo v Skupnosti. V tem primeru ukrepi ogrožajo konkurenco, saj si v nasprotju s konkurenčnimi podjetij, ki jih ne morejo koristiti, podjetja prejemniki utrjujejo finančni položaj in polje delovanja. Če se to dogaja na področju medsebojne blagovne izmenjave v Skupnosti, bo to vplivalo tudi nanjo. Ukrepi izkrivljajo konkurenco in vplivajo na medsebojno izmenjavo v Skupnosti zlasti takrat, ko podjetja prejemniki izvažajo del svoje proizvodnje v druge države članice. Skladno s tem pa, če podjetja prejemniki ne izvažajo, ima od tega korist domača proizvodnja, saj je možnost drugih podjetij iz držav članic za izvoz svojih proizvodov na italijansko tržišče okrnjena (7). Enako se dogaja, ko neka država članica dodeli pomoč podjetjem, ki se ukvarjajo s storitvami in distribucijo (8). |
| --- | --- |

(35)

Pomoč mora v skladu s tretjim in četrtim pogojem za izvajanje člena 87(1) Pogodbe izkrivljati ali groziti, da bo izkrivljala konkurenco, ter vplivati ali biti sposobna vplivati na medsebojno izmenjavo v Skupnosti. V tem primeru ukrepi ogrožajo konkurenco, saj si v nasprotju s konkurenčnimi podjetij, ki jih ne morejo koristiti, podjetja prejemniki utrjujejo finančni položaj in polje delovanja. Če se to dogaja na področju medsebojne blagovne izmenjave v Skupnosti, bo to vplivalo tudi nanjo. Ukrepi izkrivljajo konkurenco in vplivajo na medsebojno izmenjavo v Skupnosti zlasti takrat, ko podjetja prejemniki izvažajo del svoje proizvodnje v druge države članice. Skladno s tem pa, če podjetja prejemniki ne izvažajo, ima od tega korist domača proizvodnja, saj je možnost drugih podjetij iz držav članic za izvoz svojih proizvodov na italijansko tržišče okrnjena (7). Enako se dogaja, ko neka država članica dodeli pomoč podjetjem, ki se ukvarjajo s storitvami in distribucijo (8).

| (36) | Zaradi tega člen 87(1) načeloma prepoveduje take ukrepe, ki pa so združljivi s skupnim trgom le, če lahko izkoristijo katero izmed v Pogodbi določenih odstopanj. |
| --- | --- |

(36)

Zaradi tega člen 87(1) načeloma prepoveduje take ukrepe, ki pa so združljivi s skupnim trgom le, če lahko izkoristijo katero izmed v Pogodbi določenih odstopanj.

| (37) | Komisija še poudarja, da se pomoč, dodeljena na podlagi obravnavanega ukrepa, ne šteje kot državna pomoč, če so ob njeni dodelitvi izpolnjeni pogoji iz Uredbe (ES) št. 69/2001 (9) ali tisti iz takrat veljavnih predpisov de minimis. |
| --- | --- |

(37)

Komisija še poudarja, da se pomoč, dodeljena na podlagi obravnavanega ukrepa, ne šteje kot državna pomoč, če so ob njeni dodelitvi izpolnjeni pogoji iz Uredbe (ES) št. 69/2001 (9) ali tisti iz takrat veljavnih predpisov de minimis.

| (38) | Glede na to, da so ukrepi že začeli veljati, Komisija obžaluje, da italijanske oblasti niso spoštovale obveznosti o prijavi sheme v skladu s členom 88(3) Pogodbe. |
| --- | --- |

(38)

Glede na to, da so ukrepi že začeli veljati, Komisija obžaluje, da italijanske oblasti niso spoštovale obveznosti o prijavi sheme v skladu s členom 88(3) Pogodbe.

| (39) | Po ugotovitvi, ali so obravnavani ukrepi mišljeni kot pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, mora Komisija preveriti njihovo združljivost v smislu členov 87(2) in (3) Pogodbe. |
| --- | --- |

(39)

Po ugotovitvi, ali so obravnavani ukrepi mišljeni kot pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, mora Komisija preveriti njihovo združljivost v smislu členov 87(2) in (3) Pogodbe.

| (40) | Glede uveljavljanja odstopanj po Pogodbi pa je Komisija mnenja, da tovrstna pomoč ni upravičena do odstopanj iz člena 87(2)(a) Pogodbe, ker to ni niti socialna pomoč niti pomoč, predvidena v členu 87(2)(c) Pogodbe. Prav tako ni mogoče upoštevati odstopanj iz členov 87(3)(b) in (d). |
| --- | --- |

(40)

Glede uveljavljanja odstopanj po Pogodbi pa je Komisija mnenja, da tovrstna pomoč ni upravičena do odstopanj iz člena 87(2)(a) Pogodbe, ker to ni niti socialna pomoč niti pomoč, predvidena v členu 87(2)(c) Pogodbe. Prav tako ni mogoče upoštevati odstopanj iz členov 87(3)(b) in (d).

| (41) | Kar pa zadeva morebitno uveljavljanje izjem iz točk členov 87(3)(a) in (c), se Komisija sklicuje na pomisleke, ki jih je izrazila v odločitvi o začetku postopka in sprejme na znanje izjave, ki jih je Italija dala v postopku o tem, da se obravnavana pomoč ne dodeljuje v namene, predvidene v omenjenih odstopanjih. Ker zainteresirana država članica ni sporočila podatkov, ki jih je Komisija potrebovala, da na podlagi takih odstopanj ovrednoti združljivost sheme, v tej odločbi ni mogoče ovrednotiti sheme pomoči iz tega vidika. To pa ne izključuje možnosti, da se ovrednoti pomoč, dodeljeno po tej shemi, kot združljivo po preverbi posameznih primerov ali ugotovitvi, da spada med tiste oblike pomoči, za katere veljajo pravila o odstopanju. |
| --- | --- |

(41)

Kar pa zadeva morebitno uveljavljanje izjem iz točk členov 87(3)(a) in (c), se Komisija sklicuje na pomisleke, ki jih je izrazila v odločitvi o začetku postopka in sprejme na znanje izjave, ki jih je Italija dala v postopku o tem, da se obravnavana pomoč ne dodeljuje v namene, predvidene v omenjenih odstopanjih. Ker zainteresirana država članica ni sporočila podatkov, ki jih je Komisija potrebovala, da na podlagi takih odstopanj ovrednoti združljivost sheme, v tej odločbi ni mogoče ovrednotiti sheme pomoči iz tega vidika. To pa ne izključuje možnosti, da se ovrednoti pomoč, dodeljeno po tej shemi, kot združljivo po preverbi posameznih primerov ali ugotovitvi, da spada med tiste oblike pomoči, za katere veljajo pravila o odstopanju.

| (42) | Komisija je preverila, ali so ukrepi glede na to, da je pomoč namenjena odpravi škode zaradi naravnih in drugih nesreč, upravičeni do odstopanja iz člena 87(2)(b). Italija je v postopku poudarila, da je prav to namen pomoči. |
| --- | --- |

(42)

Komisija je preverila, ali so ukrepi glede na to, da je pomoč namenjena odpravi škode zaradi naravnih in drugih nesreč, upravičeni do odstopanja iz člena 87(2)(b). Italija je v postopku poudarila, da je prav to namen pomoči.

| (43) | Škodo, nastalo zaradi naravnih in drugih nesreč je mogoče povrniti v skladu s členom 87(2)(b) Pogodbe. Komisija priznava po ustaljeni praksi kot naravne nesreče v skladu z navedenim členom ognjeniške izbruhe, potrese, poplave in zemeljske plazove. |
| --- | --- |

(43)

Škodo, nastalo zaradi naravnih in drugih nesreč je mogoče povrniti v skladu s členom 87(2)(b) Pogodbe. Komisija priznava po ustaljeni praksi kot naravne nesreče v skladu z navedenim členom ognjeniške izbruhe, potrese, poplave in zemeljske plazove.

| (44) | Po obravnavani shemi je pomoč namenjena plačilu škode, ki so jo zaradi naravnih nesreč utrpela podjetja na nekaterih italijanskih območjih. Naravne nesreče in prizadeta območja so bila ugotovljena in opredeljena z upravnimi akti. |
| --- | --- |

(44)

Po obravnavani shemi je pomoč namenjena plačilu škode, ki so jo zaradi naravnih nesreč utrpela podjetja na nekaterih italijanskih območjih. Naravne nesreče in prizadeta območja so bila ugotovljena in opredeljena z upravnimi akti.

| (45) | V skladu s trditvami italijanskih oblasti v dopisu z dne 10. septembra 2004 ukrep temelji na makroekonomskem pristopu. Glede na samo Pogodbo in ustaljeno prakso Komisije pa morata biti dogodek, ki je povzročil škodo, in državna pomoč, namenjena njeni odpravi, jasno in neposredno povezana. To povezavo je treba ugotoviti za vsako podjetje posebej in ne na makroekonomski ravni (10). |
| --- | --- |

(45)

V skladu s trditvami italijanskih oblasti v dopisu z dne 10. septembra 2004 ukrep temelji na makroekonomskem pristopu. Glede na samo Pogodbo in ustaljeno prakso Komisije pa morata biti dogodek, ki je povzročil škodo, in državna pomoč, namenjena njeni odpravi, jasno in neposredno povezana. To povezavo je treba ugotoviti za vsako podjetje posebej in ne na makroekonomski ravni (10).

| (46) | Glede posrednejših oblik škode pa sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu, ki vsebuje „odgovor Evropske skupnosti glede poplav v Avstriji, Nemčiji in številnih državah članicah“, navaja, da: „glede posrednejših oblik kompenzacije zaradi poplav, kot so na primer zamude v proizvodnji zaradi izpada električnega toka, težave v dostavi proizvodov zaradi zaprtja nekaterih cest, bo mogoče v primerih jasne vzročne povezave med škodo in poplavo povrniti škodo v celoti“
   (11). Vendar zaradi makroekonomskega pristopa ukrepa, za katerega so se opredelile italijanske oblasti, vzročne povezave med škodo, poplačljivo po shemi pomoči, in naravnimi nesrečami ni mogoče jasno opredeliti. Tudi pri posredni škodi mora biti povezava ugotovljiva po posameznih podjetjih in ne na makroekonomski ravni. |
| --- | --- |

(46)

Glede posrednejših oblik škode pa sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu, ki vsebuje „odgovor Evropske skupnosti glede poplav v Avstriji, Nemčiji in številnih državah članicah“, navaja, da: „glede posrednejših oblik kompenzacije zaradi poplav, kot so na primer zamude v proizvodnji zaradi izpada električnega toka, težave v dostavi proizvodov zaradi zaprtja nekaterih cest, bo mogoče v primerih jasne vzročne povezave med škodo in poplavo povrniti škodo v celoti“
   (11). Vendar zaradi makroekonomskega pristopa ukrepa, za katerega so se opredelile italijanske oblasti, vzročne povezave med škodo, poplačljivo po shemi pomoči, in naravnimi nesrečami ni mogoče jasno opredeliti. Tudi pri posredni škodi mora biti povezava ugotovljiva po posameznih podjetjih in ne na makroekonomski ravni.

| (47) | V tem primeru je shema pomoči namenjena vsem podjetjem z naložbami nad določenim pragom, to je nad povprečjem naložb, ustvarjenih v prejšnjih letih v občinah, ki so jih določile italijanske oblasti, od katerih so nekatere zelo velike, imajo veliko prebivalcev in so gospodarsko zelo razvite (na primer Milan, Turin, Genova). Jasno je, da niso vsi prejemniki pomoči utrpeli neposredne škode in tudi posredne škode ni mogoče z gotovostjo dokazati. Prav tako ni nobenega dokaza, da so morebitno škodo povzročile izključno naravne nesreče, ki jih omenjajo italijanske oblasti. |
| --- | --- |

(47)

V tem primeru je shema pomoči namenjena vsem podjetjem z naložbami nad določenim pragom, to je nad povprečjem naložb, ustvarjenih v prejšnjih letih v občinah, ki so jih določile italijanske oblasti, od katerih so nekatere zelo velike, imajo veliko prebivalcev in so gospodarsko zelo razvite (na primer Milan, Turin, Genova). Jasno je, da niso vsi prejemniki pomoči utrpeli neposredne škode in tudi posredne škode ni mogoče z gotovostjo dokazati. Prav tako ni nobenega dokaza, da so morebitno škodo povzročile izključno naravne nesreče, ki jih omenjajo italijanske oblasti.

| (48) | Mehanizem in znesek pomoči, dodeljen posameznim upravičencem, nista v nikakršni povezavi z dejansko škodo, temveč sta odvisna od obsega naložb, ustvarjenih v določenem obdobju, od obsega naložb, ustvarjenih v prejšnjih letih in od obdavčljivega dohodka. V takih okoliščinah in ob predpostavki, da je upravičenec dejansko utrpel škodo zaradi naravnih nesreč, obseg pomoči lahko presega obseg škode. |
| --- | --- |

(48)

Mehanizem in znesek pomoči, dodeljen posameznim upravičencem, nista v nikakršni povezavi z dejansko škodo, temveč sta odvisna od obsega naložb, ustvarjenih v določenem obdobju, od obsega naložb, ustvarjenih v prejšnjih letih in od obdavčljivega dohodka. V takih okoliščinah in ob predpostavki, da je upravičenec dejansko utrpel škodo zaradi naravnih nesreč, obseg pomoči lahko presega obseg škode.

| (49) | Sledi torej ugotovitev, da formalni postopek preiskave ni razblinil dvomov Komisije in da je shema pomoči v obravnavanem ukrepu nezdružljiva s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(49)

Sledi torej ugotovitev, da formalni postopek preiskave ni razblinil dvomov Komisije in da je shema pomoči v obravnavanem ukrepu nezdružljiva s skupnim trgom.

| (50) | V dopisu z dne 10. septembra 2004 so italijanske oblasti pojasnile, da bodo zaradi preverjanja dejanske škode zahtevale od posameznih podjetij ustrezna dokazila ali izjave in da so pozneje možne ustrezne kontrole. |
| --- | --- |

(50)

V dopisu z dne 10. septembra 2004 so italijanske oblasti pojasnile, da bodo zaradi preverjanja dejanske škode zahtevale od posameznih podjetij ustrezna dokazila ali izjave in da so pozneje možne ustrezne kontrole.

| (51) | Ni mogoče namreč izključiti, da pomoč, dodeljena na podlagi obravnavane sheme, v posebnih primerih uveljavljanja ukrepa izpolnjuje pogoje o združljivosti s skupnim trgom. Zato se italijanska uprava lahko odloči, da od primera do primera preveri vsakega prejemnika pomoči in ugotovi, ali je med obravnavanimi naravnimi nesrečami in državno pomočjo, namenjeno povračilu povzročene škode, jasna in neposredna povezava. Taka preverjanja morajo z gotovostjo pokazati, da niso posamezna oškodovana podjetja deležna prekomerne kompenzacije. |
| --- | --- |

(51)

Ni mogoče namreč izključiti, da pomoč, dodeljena na podlagi obravnavane sheme, v posebnih primerih uveljavljanja ukrepa izpolnjuje pogoje o združljivosti s skupnim trgom. Zato se italijanska uprava lahko odloči, da od primera do primera preveri vsakega prejemnika pomoči in ugotovi, ali je med obravnavanimi naravnimi nesrečami in državno pomočjo, namenjeno povračilu povzročene škode, jasna in neposredna povezava. Taka preverjanja morajo z gotovostjo pokazati, da niso posamezna oškodovana podjetja deležna prekomerne kompenzacije.

| (52) | Italijanske oblasti morajo v izogib prekomerni kompenzaciji zahtevati, da se upravičencem od zavarovalnine odbije znesek dodeljene pomoči. Poleg tega morajo italijanske oblasti preveriti in v izogib prekomerne kompenzacije škode preprečiti kumuliranje pomoči, dodeljene po shemi, in pomoči iz drugih vrst ukrepov. |
| --- | --- |

(52)

Italijanske oblasti morajo v izogib prekomerni kompenzaciji zahtevati, da se upravičencem od zavarovalnine odbije znesek dodeljene pomoči. Poleg tega morajo italijanske oblasti preveriti in v izogib prekomerne kompenzacije škode preprečiti kumuliranje pomoči, dodeljene po shemi, in pomoči iz drugih vrst ukrepov.

| (53) | Ta odločba se nanaša na shemo kot tako in zahteva takojšnje izvajanje, zlasti kar zadeva vračila nezakonito dodeljene in s skupnim trgom nezdružljive pomoči. Komisija navaja, da negativna odločba o neki shemi pomoči ne prejudicira možnosti, da se glede na nekatere specifične značilnosti priznajo kot državna pomoč določene ugodnosti, dodeljene na podlagi iste sheme, oziroma da so združljive s skupnim trgom (na primer, če se za posamezno pomoč uporabljajo pravila de minimis ali če je pomoč dodeljena po odločbi, ki ji priznava združljivost, oziroma na podlagi uredb o odstopanjih). |
| --- | --- |

(53)

Ta odločba se nanaša na shemo kot tako in zahteva takojšnje izvajanje, zlasti kar zadeva vračila nezakonito dodeljene in s skupnim trgom nezdružljive pomoči. Komisija navaja, da negativna odločba o neki shemi pomoči ne prejudicira možnosti, da se glede na nekatere specifične značilnosti priznajo kot državna pomoč določene ugodnosti, dodeljene na podlagi iste sheme, oziroma da so združljive s skupnim trgom (na primer, če se za posamezno pomoč uporabljajo pravila de minimis ali če je pomoč dodeljena po odločbi, ki ji priznava združljivost, oziroma na podlagi uredb o odstopanjih).

VI.   SKLEP

| (54) | Komisija ugotavlja, da je Italija nezakonito izvajala obravnavani ukrep o pomoči in s tem kršila člen 88(3) Pogodbe. |
| --- | --- |

(54)

Komisija ugotavlja, da je Italija nezakonito izvajala obravnavani ukrep o pomoči in s tem kršila člen 88(3) Pogodbe.

| (55) | Komisija na podlagi opravljene ocene ugotavlja, da je obravnavana shema pomoči nezdružljiva s skupnim trgom, ker ne izpolnjuje pogojev, da bi bila – kot pomoč namenjena odpravi škode zaradi naravnih in drugih nesreč – upravičena do odstopanja iz člena 87(2)(b), tj. edinega odstopanja, ki ga Italija uveljavlja. |
| --- | --- |

(55)

Komisija na podlagi opravljene ocene ugotavlja, da je obravnavana shema pomoči nezdružljiva s skupnim trgom, ker ne izpolnjuje pogojev, da bi bila – kot pomoč namenjena odpravi škode zaradi naravnih in drugih nesreč – upravičena do odstopanja iz člena 87(2)(b), tj. edinega odstopanja, ki ga Italija uveljavlja.

| (56) | V skladu s členom 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/99 z dne 22. marca 1999 o načinu uporabe člena 93 Pogodbe ES (12), Komisija v primeru negativnih odločb v zvezi z nezakonito pomočjo sprejme odločbo, s katero ukaže prizadeti državi članici, da sprejme vse potrebne ukrepe in od upravičenca izterja vračilo dodeljene pomoči. Komisija ne predpiše izterjave pomoči, če je to v nasprotju s katerim od splošnih načel prava Skupnosti. V tem konkretnem primeru izterjava ni v nasprotju z nobenim načelom. Komisija še navaja, da se niso niti italijanske oblasti niti upravičenci sklicevali na taka načela. |
| --- | --- |

(56)

V skladu s členom 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/99 z dne 22. marca 1999 o načinu uporabe člena 93 Pogodbe ES (12), Komisija v primeru negativnih odločb v zvezi z nezakonito pomočjo sprejme odločbo, s katero ukaže prizadeti državi članici, da sprejme vse potrebne ukrepe in od upravičenca izterja vračilo dodeljene pomoči. Komisija ne predpiše izterjave pomoči, če je to v nasprotju s katerim od splošnih načel prava Skupnosti. V tem konkretnem primeru izterjava ni v nasprotju z nobenim načelom. Komisija še navaja, da se niso niti italijanske oblasti niti upravičenci sklicevali na taka načela.

| (57) | Italija mora sprejeti vse potrebne ukrepe za izterjavo pomoči, ki so jo upravičenci prejeli po shemi, razen v posameznih primerih, ki v skladu z odstopanjem iz člena 87(2)(b) Pogodbe izpolnjujejo pogoje o združljivosti s skupnim trgom po točkah 50, 51 in 52 te obrazložitve. Italija mora v ta namen ukazati prejemnikom pomoči, da jo vrnejo v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila o tej odločbi. Pomoč je treba izterjati z obrestmi vred, izračunanimi v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju člena 93 Pogodbe ES v skladu s predpisi iz Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (13).
  Italija mora na ustreznem obrazcu poslati Komisiji poročilo o stanju izterjave pomoči in seznam dolžnikov ter jasno opredeljenih konkretnih ukrepov, sprejetih za takojšnjo in učinkovito izterjavo pomoči. Poleg tega mora Italija poslati v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila o tej odločbi dokazno dokumentacijo o začetih postopkih izterjave nezakonito dodeljene in s skupnim trgom nezdružljive pomoči (na primer okrožnice, izdane odredbe o izterjavi itn.) – |
| --- | --- |

(57)

Italija mora sprejeti vse potrebne ukrepe za izterjavo pomoči, ki so jo upravičenci prejeli po shemi, razen v posameznih primerih, ki v skladu z odstopanjem iz člena 87(2)(b) Pogodbe izpolnjujejo pogoje o združljivosti s skupnim trgom po točkah 50, 51 in 52 te obrazložitve. Italija mora v ta namen ukazati prejemnikom pomoči, da jo vrnejo v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila o tej odločbi. Pomoč je treba izterjati z obrestmi vred, izračunanimi v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju člena 93 Pogodbe ES v skladu s predpisi iz Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (13).

Italija mora na ustreznem obrazcu poslati Komisiji poročilo o stanju izterjave pomoči in seznam dolžnikov ter jasno opredeljenih konkretnih ukrepov, sprejetih za takojšnjo in učinkovito izterjavo pomoči. Poleg tega mora Italija poslati v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila o tej odločbi dokazno dokumentacijo o začetih postopkih izterjave nezakonito dodeljene in s skupnim trgom nezdružljive pomoči (na primer okrožnice, izdane odredbe o izterjavi itn.) –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Shema državne pomoči, namenjena podjetjem z naložbami v občinah, ki so jih leta 2002 prizadele naravne nesreče, navedene v členu 5e zakonskega odloka št. 282 z dne 24. decembra 2002, kakor je bil spremenjen v zakon št. 27 z dne 21. februarja 2003, ki za nekatera podjetja podaljšuje rok dodeljevanja ugodnosti po členu 4(1) zakona št. 383 z dne 18. oktobra 2001, in ki jo je Italija nezakonito izvajala ter pri tem razen v določbah člena 3 kršila člen 88(3) Pogodbe, je nezdružljiva s skupnim trgom.

Člen 2

Italija umakne shemo pomoči iz člena 1, v kolikor bi se še naprej kazale njene posledice.

Člen 3

Posamezna pomoč, dodeljena po shemi pomoči iz člena 1, je združljiva s skupnim trgom po členu 87(2)(b) Pogodbe, če ne presega čiste vrednosti škode, ki jo je posamezni prejemnik utrpel zaradi naravnih nesreč iz člena 5e zakonskega odloka št. 282 z dne 24. decembra 2002, in ob upoštevanju izplačanih zneskov iz naslova zavarovanja ali drugih ukrepov.

Člen 4

Če posamezna pomoč, dodeljena po shemi pomoči iz člena 1, ne izpolnjuje pogojev iz člena 3, ni združljiva s skupnim trgom.

Člen 5

1.   Italija sprejme vse potrebne ukrepe, da od prejemnikov izterja pomoč iz člena 4.

2.   Z datumom uradnega obvestila o tej odločbi Italija ukine vsa izplačila pomoči.

3.   Izterjavo je treba začeti brez odlašanja in v skladu s postopki nacionalnega prava, seveda če ti omogočajo takojšnjo in učinkovito izvajanje te odločbe.

4.   Zneske pomoči je treba izterjati vključno z obrestmi od dneva izplačila pomoči do dneva njene dejanske izterjave.

5.   Obresti je treba obračunati v skladu z določbami iz poglavja V Uredbe (ES) št. 794/2004.

6.   Italija ukaže vsem prejemnikom pomoči iz člena 4, da vrnejo nezakonito dodeljeno pomoč z obrestmi vred v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila o tej odločbi.

Člen 6

Italija mora z izpolnjenim priloženim vprašalnikom obvestiti Komisijo o ukrepih, ki jih je sprejela v skladu z njim v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila o tej odločbi. V istem roku mora Italija poslati Komisiji vse dokumente, s katerimi lahko dokaže, da je začela s postopki izterjave nezakonito dodeljene pomoči.

Člen 7

Ta odločba je naslovljena na Italijansko republiko.

V Bruslju, 20. oktobra 2004

Za Komisijo

Mario MONTI

Član Komisije

---

(1)  UL C 42, 18.2.2004, str. 5.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  UL C 74, 10.3.1998, str. 9.

3

(4)  UL L 10, 13.1.2001, str. 33. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 364/2004 (UL L 63, 28.2.2004, str. 22).

4

(5)  UL C 28, 1.2.2000, str. 2.

5

(6)  UL C 19, 20.1.2001, str. 7.

6

(7)  Sodba Evropskega sodišča z dne 13. julija 1988 v zadevi 102/87, Francoska republika v Komisija Evropskih skupnosti (SEB), PSES [1988], str. 4067, točka 19.

7

Francoska republika

Komisija Evropskih skupnosti (SEB)

(8)  Sodba Evropskega sodišča z dne 7. marca 2002 v zadevi C-310/99, Italijanska republika v Komisija Evropskih skupnosti, PSES [2002], str. I-2289, točka 85.

8

Italijanska republika

Komisija Evropskih skupnosti

(9)  UL L 10, 13.1.2001, str. 30.

9

(10)  Glej npr. primere državne pomoči N 629/02, N 545/02, N 429/01, NN 62/00, N 770/99 ali NN 87/99. Tudi v primeru, ki so ga navedle italijanske oblasti o državni pomoči N 92/2000, je Komisija ugotovila tako povezavo med gospodarstveniki.

10

(11)  Dokument COM (2002) 481 konč. z dne 28.8.2002, str. 9.

11

(12)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

12

(13)  UL L 140, 30.4.2004, str. 1.

13

---

Akti, sprejeti v skladu z naslovom V Pogodbe o Evropski uniji

| 20.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 100/54 |
| --- | --- | --- | --- |

20.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 100/54

---

SKLEP SVETA 2005/316/SZVP

z dne 18. aprila 2005

o izvajanju Skupnega stališča 2004/694/SZVP o nadaljnjih ukrepih v podporo učinkovitemu izvajanju mandata Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Skupnega stališča 2004/694/SZVP (1) in zlasti člena 2 Skupnega stališča v povezavi z drugo alineo člena 23(2) Pogodbe o Evropski uniji,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je v skladu s Skupnim stališčem 2004/694/SZVP sprejel ukrepe za zamrznitev vseh sredstev in gospodarskih virov, ki pripadajo fizičnim osebam, obtoženim pred Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ). |
| --- | --- |

(1)

Svet je v skladu s Skupnim stališčem 2004/694/SZVP sprejel ukrepe za zamrznitev vseh sredstev in gospodarskih virov, ki pripadajo fizičnim osebam, obtoženim pred Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ).

| (2) | Svet je 21. februarja 2005 sprejel Sklep 2005/148/SZVP o spremembi seznama v Prilogi k Skupnemu stališču 2004/694/SZVP. |
| --- | --- |

(2)

Svet je 21. februarja 2005 sprejel Sklep 2005/148/SZVP o spremembi seznama v Prilogi k Skupnemu stališču 2004/694/SZVP.

| (3) | Ker so bili g. Ljubomir BOROVČANIN, Gojko JANKOVIĆ, Sreten LUKIĆ, Drago NIKOLIĆ in Vinko PANDUREVIĆ premeščeni v pripor v prostorih MKSJ, jih je treba črtati s seznama. |
| --- | --- |

(3)

Ker so bili g. Ljubomir BOROVČANIN, Gojko JANKOVIĆ, Sreten LUKIĆ, Drago NIKOLIĆ in Vinko PANDUREVIĆ premeščeni v pripor v prostorih MKSJ, jih je treba črtati s seznama.

| (4) | Nasprotno pa je MKSJ g. Zdravka TOLIMIRA, čigar obtožnica je bila objavljena 10. februarja 2005, vpisalo na seznam obtoženih oseb na begu. Njegovo ime bi bilo treba zato vpisati na seznam v Prilogi k Skupnemu stališču 2004/694/SZVP. |
| --- | --- |

(4)

Nasprotno pa je MKSJ g. Zdravka TOLIMIRA, čigar obtožnica je bila objavljena 10. februarja 2005, vpisalo na seznam obtoženih oseb na begu. Njegovo ime bi bilo treba zato vpisati na seznam v Prilogi k Skupnemu stališču 2004/694/SZVP.

| (5) | Zato je primerno, da se seznam v Prilogi k Skupnemu stališču 2004/694/SZVP ustrezno spremeni – |
| --- | --- |

(5)

Zato je primerno, da se seznam v Prilogi k Skupnemu stališču 2004/694/SZVP ustrezno spremeni –

SKLENIL:

Člen 1

Seznam oseb v Prilogi k Skupnemu stališču 2004/694/SZVP se nadomesti z besedilom, navedenim v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

Člen 3

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 18. aprila 2005

Za Svet

Predsednik

J. KRECKÉ

---

(1)  UL L 315, 14.10.2004, str. 52. Skupno stališče, kakor je bila nazadnje spremenjeno s Sklepom 2005/148/SZVP (UL L 49, 22.2.2005, str. 34).

1

---

PRILOGA

„PRILOGA

Seznam oseb iz člena 1

| | Ime: BOROVNICA Goran
  Datum rojstva: 15.8.1965
  Kraj rojstva: Kozarac, Občina Prijedor, Bosna in Hercegovina
  Državljanstvo: Bosne in Hercegovine |
| --- | --- |

Ime: BOROVNICA Goran

Datum rojstva: 15.8.1965

Kraj rojstva: Kozarac, Občina Prijedor, Bosna in Hercegovina

Državljanstvo: Bosne in Hercegovine

| | Ime: ĐORĐEVIĆ Vlastimir
  Datum rojstva: 1948
  Kraj rojstva: Vladičin Han, Srbija in Črna gora
  Državljanstvo: Srbije in Črne gore |
| --- | --- |

Ime: ĐORĐEVIĆ Vlastimir

Datum rojstva: 1948

Kraj rojstva: Vladičin Han, Srbija in Črna gora

Državljanstvo: Srbije in Črne gore

| | Ime: GOTOVINA Ante
  Datum rojstva: 12.10.1955
  Kraj rojstva: Otok Pašman, Občina Zadar, Republika Hrvaška







  Državljanstvo | : | Hrvaške,
  Francije |
| --- | --- | --- | --- |

Ime: GOTOVINA Ante

Datum rojstva: 12.10.1955

Kraj rojstva: Otok Pašman, Občina Zadar, Republika Hrvaška

Državljanstvo

:

Hrvaške,

Francije

| | Ime: HADŽIĆ Goran
  Datum rojstva: 7.9.1958
  Kraj rojstva: Vinkovci, Republika Hrvaška
  Državljanstvo: Srbije in Črne gore |
| --- | --- |

Ime: HADŽIĆ Goran

Datum rojstva: 7.9.1958

Kraj rojstva: Vinkovci, Republika Hrvaška

Državljanstvo: Srbije in Črne gore

| | Ime: KARADŽIĆ Radovan
  Datum rojstva: 19.6.1945
  Kraj rojstva: Petnjica, Savnik, Črna gora, Srbija in Črna gora
  Državljanstvo: Bosne in Hercegovine |
| --- | --- |

Ime: KARADŽIĆ Radovan

Datum rojstva: 19.6.1945

Kraj rojstva: Petnjica, Savnik, Črna gora, Srbija in Črna gora

Državljanstvo: Bosne in Hercegovine

| | Ime: LUKIĆ Milan
  Datum rojstva: 6.9.1967
  Kraj rojstva: Višegrad, Bosna in Hercegovina







  Državljanstvo | : | Bosne in Hercegovine
  verjetno tudi Srbije in Črne gore |
| --- | --- | --- | --- |

Ime: LUKIĆ Milan

Datum rojstva: 6.9.1967

Kraj rojstva: Višegrad, Bosna in Hercegovina

Državljanstvo

:

Bosne in Hercegovine

verjetno tudi Srbije in Črne gore

| | Ime: LUKIĆ Sredoje
  Datum rojstva: 5.4.1961
  Kraj rojstva: Višegrad, Bosna in Hercegovina







  Državljanstvo | : | Bosne in Hercegovine
  verjetno tudi Srbije in Črne gore |
| --- | --- | --- | --- |

Ime: LUKIĆ Sredoje

Datum rojstva: 5.4.1961

Kraj rojstva: Višegrad, Bosna in Hercegovina

Državljanstvo

:

Bosne in Hercegovine

verjetno tudi Srbije in Črne gore

| | Ime: MLADIĆ Ratko
  Datum rojstva: 12.3.1942
  Kraj rojstva: Božanovići, Občina Kalinovik, Bosna in Hercegovina







  Državljanstvo | : | Bosne in Hercegovine
  verjetno tudi Srbije in Črne gore |
| --- | --- | --- | --- |

Ime: MLADIĆ Ratko

Datum rojstva: 12.3.1942

Kraj rojstva: Božanovići, Občina Kalinovik, Bosna in Hercegovina

Državljanstvo

:

Bosne in Hercegovine

verjetno tudi Srbije in Črne gore

| | Ime: PAVKOVIĆ Nebojša
  Datum rojstva: 10.4.1946
  Kraj rojstva: Senjski Rudnik, Srbija in Črna gora
  Državljanstvo: Srbije in Črne gore |
| --- | --- |

Ime: PAVKOVIĆ Nebojša

Datum rojstva: 10.4.1946

Kraj rojstva: Senjski Rudnik, Srbija in Črna gora

Državljanstvo: Srbije in Črne gore

| | Ime: POPOVIĆ Vujadin
  Datum rojstva: 14.3.1957
  Kraj rojstva: Šekovići, Bosna in Hercegovina
  Državljanstvo: Srbije in Črne gore |
| --- | --- |

Ime: POPOVIĆ Vujadin

Datum rojstva: 14.3.1957

Kraj rojstva: Šekovići, Bosna in Hercegovina

Državljanstvo: Srbije in Črne gore

| | Ime: TOLIMIR Zdravko
  Datum rojstva: 27.11.1948
  Kraj rojstva:
  Državljanstvo: Bosne in Hercegovine |
| --- | --- |

Ime: TOLIMIR Zdravko

Datum rojstva: 27.11.1948

Kraj rojstva:

Državljanstvo: Bosne in Hercegovine

| | Ime: ZELENOVIĆ Dragan
  Datum rojstva: 12.2.1961
  Kraj rojstva: Foča, Bosna in Hercegovina
  Državljanstvo: Bosne in Hercegovine |
| --- | --- |

Ime: ZELENOVIĆ Dragan

Datum rojstva: 12.2.1961

Kraj rojstva: Foča, Bosna in Hercegovina

Državljanstvo: Bosne in Hercegovine

| | Ime: ŽUPLJANIN Stojan
  Datum rojstva: 22.9.1951
  Kraj rojstva: Kotor Varoš, Bosna in Hercegovina
  Državljanstvo: Bosne in Hercegovine“ |
| --- | --- |

Ime: ŽUPLJANIN Stojan

Datum rojstva: 22.9.1951

Kraj rojstva: Kotor Varoš, Bosna in Hercegovina

Državljanstvo: Bosne in Hercegovine“

---