# Den Europæiske Unions L 120/12.

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 120 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 48. årgang12. maj 2005 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 120

Dansk udgave

Retsforskrifter

48. årgang12. maj 2005

---

| Indhold | | I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 711/2005 af 11. maj 2005 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 1 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 712/2005 af 11. maj 2005 om ændring af bilag I og II til Rådets forordning (EØF) nr. 2377/90 om en fælles fremgangsmåde for fastsættelse af maskimalgrænseværdier for restkoncentrationer af veterinærlægemidler i animalske levnedsmidler for så vidt angår lasalocid samt ammonium- og natriumsalte af bituminsulfonater (
  1
  ) | 3 |

Indhold

I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

Kommissionens forordning (EF) nr. 711/2005 af 11. maj 2005 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

1

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 712/2005 af 11. maj 2005 om ændring af bilag I og II til Rådets forordning (EØF) nr. 2377/90 om en fælles fremgangsmåde for fastsættelse af maskimalgrænseværdier for restkoncentrationer af veterinærlægemidler i animalske levnedsmidler for så vidt angår lasalocid samt ammonium- og natriumsalte af bituminsulfonater (
  1
  )

1

3

| | | II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens beslutning af 16. marts 2004 om statsstøtte iværksat af Den Portugisiske Republik til fordel for Infineon Technologies, Portugal, SA
  (meddelt under nummer K(2004) 326)

   (
  1
  ) | 5 |
| | * | Kommissionens beslutning af 20. oktober 2004 om en statsstøtteforanstaltning, som Tyskland har gennemført til fordel for Kvaerner Warnow Werft
  (meddelt under nummer K(2004) 3921)

   (
  1
  ) | 21 |
| | | DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE |
| | | EFTA-Tilsynsmyndigheden |
| | * | EFTA-Tilsynsmyndighedens afgørelse nr. 198/03/KOL af 5. november 2003 om 40. ændring af de proceduremæssige og materielle regler for statsstøtte ved udeladelse af kapitlerne om små og mellemstore virksomheder, de minimis-støtte, uddannelsesstøtte og beskæftigelsesstøtte | 39 |

II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Kommissionen

*

Kommissionens beslutning af 16. marts 2004 om statsstøtte iværksat af Den Portugisiske Republik til fordel for Infineon Technologies, Portugal, SA
  (meddelt under nummer K(2004) 326)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2004) 326)

1

5

*

Kommissionens beslutning af 20. oktober 2004 om en statsstøtteforanstaltning, som Tyskland har gennemført til fordel for Kvaerner Warnow Werft
  (meddelt under nummer K(2004) 3921)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2004) 3921)

1

21

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

EFTA-Tilsynsmyndigheden

*

EFTA-Tilsynsmyndighedens afgørelse nr. 198/03/KOL af 5. november 2003 om 40. ændring af de proceduremæssige og materielle regler for statsstøtte ved udeladelse af kapitlerne om små og mellemstore virksomheder, de minimis-støtte, uddannelsesstøtte og beskæftigelsesstøtte

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

| 12.5.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 120/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 120/1

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 711/2005

af 11. maj 2005

om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/94 af 21. december 1994 om gennemførelsesbestemmelser til importordningen for frugt og grøntsager (1), særlig artikel 4, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag.

| (2) | Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — |
| --- | --- |

(2)

Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 3223/94, fastsættes som anført i tabellen i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 12. maj 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. maj 2005.

På Kommissionens vegne

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EFT L 337 af 24.12.1994, s. 66. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1947/2002 (EFT L 299 af 1.11.2002, s. 17).

1

---

BILAG

til Kommissionens forordning af 11. maj 2005 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | 052 | 133,9 |
| 204 | 89,5 |
| 212 | 122,7 |
| 999 | 115,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 90,0 |
| 204 | 64,6 |
| 999 | 77,3 |
| 0709 90 70 | 052 | 89,4 |
| 204 | 35,2 |
| 999 | 62,3 |
| 0805 10 20 | 052 | 44,2 |
| 204 | 43,8 |
| 212 | 58,6 |
| 220 | 49,1 |
| 388 | 70,8 |
| 400 | 50,3 |
| 624 | 55,9 |
| 999 | 53,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 49,5 |
| 388 | 62,9 |
| 528 | 65,0 |
| 624 | 58,3 |
| 999 | 58,9 |
| 0808 10 80 | 388 | 97,4 |
| 400 | 137,7 |
| 404 | 124,6 |
| 508 | 71,9 |
| 512 | 72,5 |
| 524 | 63,3 |
| 528 | 69,3 |
| 720 | 68,0 |
| 804 | 101,3 |
| 999 | 89,6 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

052

133,9

204

89,5

212

122,7

999

115,4

0707 00 05

052

90,0

204

64,6

999

77,3

0709 90 70

052

89,4

204

35,2

999

62,3

0805 10 20

052

44,2

204

43,8

212

58,6

220

49,1

388

70,8

400

50,3

624

55,9

999

53,2

0805 50 10

052

49,5

388

62,9

528

65,0

624

58,3

999

58,9

0808 10 80

388

97,4

400

137,7

404

124,6

508

71,9

512

72,5

524

63,3

528

69,3

720

68,0

804

101,3

999

89,6

---

(1)  Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2081/2003 (EUT L 313 af 28.11.2003, s. 11). Koden »999« repræsenterer »anden oprindelse«.

---

| 12.5.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 120/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 120/3

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 712/2005

af 11. maj 2005

om ændring af bilag I og II til Rådets forordning (EØF) nr. 2377/90 om en fælles fremgangsmåde for fastsættelse af maskimalgrænseværdier for restkoncentrationer af veterinærlægemidler i animalske levnedsmidler for så vidt angår lasalocid samt ammonium- og natriumsalte af bituminsulfonater

(EØS-relevant tekst)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2377/90 af 26. juni 1990 om en fælles fremgangsmåde for fastsættelse af maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer af veterinærlægemidler i animalske levnedsmidler (1), særlig artikel 2 og 3 og artikel 4, stk. 3,

under henvisning til udtalelser fra Det Europæiske Lægemiddelagentur udarbejdet af Udvalget for Veterinærlægemidler, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Alle farmakologisk virksomme stoffer, som inden for Fællesskabet anvendes i veterinærlægemidler til behandling af dyr bestemt til fødevareproduktion, skal vurderes i overensstemmelse med forordning (EØF) nr. 2377/90. |
| --- | --- |

(1)

Alle farmakologisk virksomme stoffer, som inden for Fællesskabet anvendes i veterinærlægemidler til behandling af dyr bestemt til fødevareproduktion, skal vurderes i overensstemmelse med forordning (EØF) nr. 2377/90.

| (2) | Stoffet lasalocid bør indsættes i bilag I for fjerkræ, undtagen dyr, hvis æg anvendes til konsum. |
| --- | --- |

(2)

Stoffet lasalocid bør indsættes i bilag I for fjerkræ, undtagen dyr, hvis æg anvendes til konsum.

| (3) | Stofferne ammonium- og natriumsalte af bituminsulfonater er opført i bilag II for alle arter pattedyr bestemt til konsum, undtagen dyr, hvis mælk anvendes til menneskeføde. Reglerne for anvendelsen af disse stoffer bør udvides til også at omfatte malkekvæg. |
| --- | --- |

(3)

Stofferne ammonium- og natriumsalte af bituminsulfonater er opført i bilag II for alle arter pattedyr bestemt til konsum, undtagen dyr, hvis mælk anvendes til menneskeføde. Reglerne for anvendelsen af disse stoffer bør udvides til også at omfatte malkekvæg.

| (4) | Forordning (EØF) nr. 2377/90 bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(4)

Forordning (EØF) nr. 2377/90 bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (5) | Fristen for, hvornår denne forordning finder anvendelse, bør være tilstrækkelig lang til, at medlemsstaterne får mulighed for i de markedsføringstilladelser for de pågældende verterinærlægemidler, der er udstedt i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/82/EF af 6. november 2001 om oprettelse af en fællesskabskodeks for veterinærlægemidler (2), at foretage de tilpasninger, som på baggrund af denne forordning måtte være nødvendige. |
| --- | --- |

(5)

Fristen for, hvornår denne forordning finder anvendelse, bør være tilstrækkelig lang til, at medlemsstaterne får mulighed for i de markedsføringstilladelser for de pågældende verterinærlægemidler, der er udstedt i medfør af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/82/EF af 6. november 2001 om oprettelse af en fællesskabskodeks for veterinærlægemidler (2), at foretage de tilpasninger, som på baggrund af denne forordning måtte være nødvendige.

| (6) | De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Stående Udvalg for Veterinærlægemidler — |
| --- | --- |

(6)

De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Det Stående Udvalg for Veterinærlægemidler —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I og II til forordning (EØF) nr. 2377/90 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 11. juli 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. maj 2005.

På Kommissionens vegne

Günter VERHEUGEN

Næstformand

---

(1)  EFT L 224 af 18.8.1990, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 75/2005 (EUT L 15 af 19.1.2005, s. 3).

1

(2)  EFT L 311 af 28.11.2001, s. 1. Senest ændret ved direktiv 2004/28/EF (EUT L 136 af 30.4.2004, s. 58).

2

---

BILAG

A.   Følgende stof indsættes i bilag I til forordning (EØF) nr. 2399/90:

2.   Antiparasitære lægemidler

2.4.   Midler mod protozer

2.4.4.   Ionophorer

| Farmakologisk virksomme stoffer | Restmarkør | Dyreart | MRL | Målvæv |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| »Lasalocid | Lasalocid A | Fjerkræ (1) | 20 μg/kg | Muskel |
| 100 μg/kg | Hud + fedt |
| 100 μg/kg | Lever |
| 50 μg/kg | Nyre |

Farmakologisk virksomme stoffer

Restmarkør

Dyreart

MRL

Målvæv

»Lasalocid

Lasalocid A

Fjerkræ (1)

20 μg/kg

Muskel

100 μg/kg

Hud + fedt

100 μg/kg

Lever

50 μg/kg

Nyre

B.   Følgende stoffer indsættes i bilag II:

2.   Organiske forbindelser

| Farmakologisk virksomme stoffer | Dyreart |
| --- | --- |
| »Bituminsulfonater, ammonium- og natriumsalte | Alle arter pattedyr bestemt til konsum (2) |

Farmakologisk virksomme stoffer

Dyreart

»Bituminsulfonater, ammonium- og natriumsalte

Alle arter pattedyr bestemt til konsum (2)

---

(1)  Må ikke anvendes til dyr, hvis æg anvendes til konsum.«

1

(2)  Kun til lokal anvendelse.«

2

---

II Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Kommissionen

| 12.5.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 120/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 120/5

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 16. marts 2004

om statsstøtte iværksat af Den Portugisiske Republik til fordel for Infineon Technologies, Portugal, SA

(meddelt under nummer K(2004) 326)

(Kun den portugisiske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2005/373/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (1), og

ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGSFORLØB

| (1) | Ved brev af 23. december 2002, der er registreret den 3. januar 2003, anmeldte Portugal i henhold til de multisektorale rammebestemmelser for regionalstøtte til store investeringsprojekter (2) (i det følgende benævnt »de multisektorale rammebestemmelser«) sin påtænkte investeringsstøtte til Infineon Technologies-Fabrico de Semicondutores, Portugal, SA (i det følgende benævnt »Infineon Portugal«). Den planlagte støtte blev registreret under nummer N 1/03. |
| --- | --- |

(1)

Ved brev af 23. december 2002, der er registreret den 3. januar 2003, anmeldte Portugal i henhold til de multisektorale rammebestemmelser for regionalstøtte til store investeringsprojekter (2) (i det følgende benævnt »de multisektorale rammebestemmelser«) sin påtænkte investeringsstøtte til Infineon Technologies-Fabrico de Semicondutores, Portugal, SA (i det følgende benævnt »Infineon Portugal«). Den planlagte støtte blev registreret under nummer N 1/03.

| (2) | Kommissionen bekræftede modtagelsen ved brev af 15. januar 2003. Ved brev af 17. januar 2003 underrettede Kommissionen Portugal om, at anmeldelsen blev anset for at være ufuldstændig og gav anledning til en række spørgsmål. Efter en rykkerskrivelse fra Kommissionen fremsendte Portugal yderligere oplysninger ved brev af 6. maj 2003, registreret den efterfølgende dag. Ved brev af 9. juli 2003 (K(2003) 2004 endelig) underrettede Kommissionen Portugal om sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for støtten. Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (3). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til støtteforanstaltningen. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen bekræftede modtagelsen ved brev af 15. januar 2003. Ved brev af 17. januar 2003 underrettede Kommissionen Portugal om, at anmeldelsen blev anset for at være ufuldstændig og gav anledning til en række spørgsmål. Efter en rykkerskrivelse fra Kommissionen fremsendte Portugal yderligere oplysninger ved brev af 6. maj 2003, registreret den efterfølgende dag. Ved brev af 9. juli 2003 (K(2003) 2004 endelig) underrettede Kommissionen Portugal om sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for støtten. Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (3). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til støtteforanstaltningen.

| (3) | Ved brev nr. 2531 af 6. august 2003 (registreret den 13. august 2003) og brev nr. 2540 af 7. august 2003 (registreret den 19. august 2003) fremlagde Portugal sit svar vedrørende procedurens indledning. |
| --- | --- |

(3)

Ved brev nr. 2531 af 6. august 2003 (registreret den 13. august 2003) og brev nr. 2540 af 7. august 2003 (registreret den 19. august 2003) fremlagde Portugal sit svar vedrørende procedurens indledning.

| (4) | Kommissionen modtog bemærkninger fra fire interesserede parter. Disse bemærkninger blev videresendt til Portugal med anmodning om eventuelle kommentarer. Portugals kommentarer blev modtaget ved brev nr. 825 af 15. december 2003 (registreret den 23. december 2003). |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen modtog bemærkninger fra fire interesserede parter. Disse bemærkninger blev videresendt til Portugal med anmodning om eventuelle kommentarer. Portugals kommentarer blev modtaget ved brev nr. 825 af 15. december 2003 (registreret den 23. december 2003).

II.   DETALJERET BESKRIVELSE AF STØTTEN

1.   Modtageren

| (5) | Infineon Portugal er et datterselskab, der er 100 % ejet af Infineon Technologies, NV, der igen kontrolleres af Infineon Technologies AG (i det følgende benævnt »Infineon«). Infineon er moderselskab i en international koncern med fire hoveddivisioner: trådbaseret kommunikation, sikkerhedsløsninger til mobiltelefoni, hukommelse samt automobil- og industrianvendelser. Infineons aktier blev udbudt til offentligheden i marts 2000, og virksomheden er et spin-off fra Siemens AG og omfatter dette selskabs aktiviteter inden for halvledere. |
| --- | --- |

(5)

Infineon Portugal er et datterselskab, der er 100 % ejet af Infineon Technologies, NV, der igen kontrolleres af Infineon Technologies AG (i det følgende benævnt »Infineon«). Infineon er moderselskab i en international koncern med fire hoveddivisioner: trådbaseret kommunikation, sikkerhedsløsninger til mobiltelefoni, hukommelse samt automobil- og industrianvendelser. Infineons aktier blev udbudt til offentligheden i marts 2000, og virksomheden er et spin-off fra Siemens AG og omfatter dette selskabs aktiviteter inden for halvledere.

| (6) | Infineon Portugal driver virksomhed inden for hukommelsesprodukter: Virksomheden designer, udvikler, fabrikerer og markedsfører halvlederprodukter til hukommelser. Infineon Portugal er et »back-end«-produktionsanlæg, der foretager montering, sluttestning og emballering af DRAM-hukommelser (Dynamic Random Access Memory) på 64 MB, 128 MB og 256 MB. Ifølge de portugisiske myndigheder er Infineons produktionsanlæg i Portugal den eneste »back-end«-enhed inden for produktion af DRAM-hukommelser i Europa. |
| --- | --- |

(6)

Infineon Portugal driver virksomhed inden for hukommelsesprodukter: Virksomheden designer, udvikler, fabrikerer og markedsfører halvlederprodukter til hukommelser. Infineon Portugal er et »back-end«-produktionsanlæg, der foretager montering, sluttestning og emballering af DRAM-hukommelser (Dynamic Random Access Memory) på 64 MB, 128 MB og 256 MB. Ifølge de portugisiske myndigheder er Infineons produktionsanlæg i Portugal den eneste »back-end«-enhed inden for produktion af DRAM-hukommelser i Europa.

| (7) | Portugal har fremlagt følgende oplysninger om Infineons omsætning og beskæftigelse, opgjort for verdensmarkedet, EØS og det portugisiske marked:
  Tabel 1
  Omsætning











  (mio. EUR) |
| --- | --- |
| | Verdensmarkedet | EØS | Portugal |
| Omsætning | Beskæftigelse | Omsætning | Beskæftigelse | Omsætning | Beskæftigelse |
| 1998 | 3 178 | 21 861 | 1 861 | 14 401 | [...] (4) |
| 1999 | 4 237 | 24 541 | 2 444 | 15 695 |
| 2000 | 7 283 | 29 166 | 3 259 | 17 656 |
| 2001 | 5 671 | 33 813 | 3 005 | 21 821 |
| 2002 | 5 207 | 30 423 | 2 395 | 20 306 |

(7)

Portugal har fremlagt følgende oplysninger om Infineons omsætning og beskæftigelse, opgjort for verdensmarkedet, EØS og det portugisiske marked:

Tabel 1

Omsætning

(mio. EUR)

Verdensmarkedet

EØS

Portugal

Omsætning

Beskæftigelse

Omsætning

Beskæftigelse

Omsætning

Beskæftigelse

1998

3 178

21 861

1 861

14 401

[...] (4)

1999

4 237

24 541

2 444

15 695

2000

7 283

29 166

3 259

17 656

2001

5 671

33 813

3 005

21 821

2002

5 207

30 423

2 395

20 306

2.   Projektet

| (8) | Investeringsprojektet er beliggende i Vila do Conde (Grande Porto), et område, der er støtteberettiget efter EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), med en maksimal tilladt støtteintensitet for nyinvesteringer på 32 % netto, når det drejer sig om store virksomheder. |
| --- | --- |

(8)

Investeringsprojektet er beliggende i Vila do Conde (Grande Porto), et område, der er støtteberettiget efter EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), med en maksimal tilladt støtteintensitet for nyinvesteringer på 32 % netto, når det drejer sig om store virksomheder.

| (9) | Projektet indledtes i juni 2000 og blev afsluttet i september 2003. Investeringen sigtede på at forøge virksomhedens konkurrenceevne gennem en udvidelse af produktionen af DRAM-hukommelser fra 16 og 64 MB til 256 og 512 MB. Derudover har virksomheden indført den såkaldte »board on chip«-teknologi (en ny form for indkapsling af hukommelseschips), der har forøget slutproduktets værdi. Infineon Portugal har lanceret et nyt produkt, »Chip Sized Package«, en hukommelsestype af reduceret størrelse. |
| --- | --- |

(9)

Projektet indledtes i juni 2000 og blev afsluttet i september 2003. Investeringen sigtede på at forøge virksomhedens konkurrenceevne gennem en udvidelse af produktionen af DRAM-hukommelser fra 16 og 64 MB til 256 og 512 MB. Derudover har virksomheden indført den såkaldte »board on chip«-teknologi (en ny form for indkapsling af hukommelseschips), der har forøget slutproduktets værdi. Infineon Portugal har lanceret et nyt produkt, »Chip Sized Package«, en hukommelsestype af reduceret størrelse.

| (10) | Før gennemførelsen af investeringsprojektet producerede Infineon Portugal ca. 2 mio. chips om ugen. Efter projektets afslutning er produktionskapaciteten steget til 5 mio. chips om ugen. Kapacitetsforøgelsen som følge af projektets gennemførelse kan følgelig sættes til 150 %. |
| --- | --- |

(10)

Før gennemførelsen af investeringsprojektet producerede Infineon Portugal ca. 2 mio. chips om ugen. Efter projektets afslutning er produktionskapaciteten steget til 5 mio. chips om ugen. Kapacitetsforøgelsen som følge af projektets gennemførelse kan følgelig sættes til 150 %.

| (11) | Ifølge de portugisiske myndigheder har Infineon en markedsandel på 3,5 % for halvledere og 12,8 % for DRAM (tal for 2002). |
| --- | --- |

(11)

Ifølge de portugisiske myndigheder har Infineon en markedsandel på 3,5 % for halvledere og 12,8 % for DRAM (tal for 2002).

| (12) | De støtteberettigede investeringsomkostninger beløber sig til i alt 141 036 103 EUR (tal for 2000). Følgende tabel er en opgørelse over projektets omkostninger:
  Tabel 2











  (EUR) |
| --- | --- |
| | Samlede omkostninger | Støtteberettigede omkostninger |
| | 2000 | 2001 | 2002 | 2000 | 2001 | 2002 |
| [...] (5) |
| I ALT | 141 472 781 | 141 036 103 |

(12)

De støtteberettigede investeringsomkostninger beløber sig til i alt 141 036 103 EUR (tal for 2000). Følgende tabel er en opgørelse over projektets omkostninger:

Tabel 2

(EUR)

Samlede omkostninger

Støtteberettigede omkostninger

2000

2001

2002

2000

2001

2002

[...] (5)

I ALT

141 472 781

141 036 103

| (13) | Ifølge de portugisiske myndigheder førte projektet direkte til skabelsen af 252 job og indirekte yderligere 30 job i regionen. Derudover mener Portugal, at projektet har sikret bevarelsen af 596 job, hvilket svarer til samtlige eksisterende job i Infineon Portugal. |
| --- | --- |

(13)

Ifølge de portugisiske myndigheder førte projektet direkte til skabelsen af 252 job og indirekte yderligere 30 job i regionen. Derudover mener Portugal, at projektet har sikret bevarelsen af 596 job, hvilket svarer til samtlige eksisterende job i Infineon Portugal.

3.   Støtteforanstaltninger

| (14) | Ifølge de portugisiske myndigheder ansøgte modtageren om statsstøtte i april 1999. Støtten består i et lån ydet under støtteordning N 667/99 (6) og i en skattelempelse tildelt under støtteordning N 97/99 (7). |
| --- | --- |

(14)

Ifølge de portugisiske myndigheder ansøgte modtageren om statsstøtte i april 1999. Støtten består i et lån ydet under støtteordning N 667/99 (6) og i en skattelempelse tildelt under støtteordning N 97/99 (7).

| (15) | Lånet beløber sig til i alt 56 414 441 EUR og er rentefrit. I 2005 vil et beløb på 42 310 831 EUR blive konverteret til tilskud uden tilbagebetaling. Den resterende del af lånet, dvs. 14 103 610 EUR, vil blive tilbagebetalt i otte lige store halvårlige afdrag (i perioden mellem 2005 og 2008). Dette lån blev godkendt af de portugisiske myndigheder den 21. november 2001, og der er ikke foretaget nogen udbetalinger til dato. |
| --- | --- |

(15)

Lånet beløber sig til i alt 56 414 441 EUR og er rentefrit. I 2005 vil et beløb på 42 310 831 EUR blive konverteret til tilskud uden tilbagebetaling. Den resterende del af lånet, dvs. 14 103 610 EUR, vil blive tilbagebetalt i otte lige store halvårlige afdrag (i perioden mellem 2005 og 2008). Dette lån blev godkendt af de portugisiske myndigheder den 21. november 2001, og der er ikke foretaget nogen udbetalinger til dato.

| (16) | Derudover vil Infineon Portugal få skattelempelser til et beløb på maksimalt 20 450 235 EUR. Skattelempelserne får form af fritagelse fra selskabsskat af overskuddet fra den anmeldte investering. Det forventes, at skattelempelsen vil blive anvendt af Infineon efter følgende tidsplan: 795 000 EUR i 2004, 1 327 000 EUR i 2005, 15 331 235 EUR i 2006, 1 462 000 EUR i 2007 og 1 535 000 EUR i 2008. De portugisiske myndigheder understreger, at det samlede beløb for denne skattelempelse ikke på nogen måde vil blive overskredet. Skattelempelsen blev godkendt af de portugisiske myndigheder den 12. juni 2000. |
| --- | --- |

(16)

Derudover vil Infineon Portugal få skattelempelser til et beløb på maksimalt 20 450 235 EUR. Skattelempelserne får form af fritagelse fra selskabsskat af overskuddet fra den anmeldte investering. Det forventes, at skattelempelsen vil blive anvendt af Infineon efter følgende tidsplan: 795 000 EUR i 2004, 1 327 000 EUR i 2005, 15 331 235 EUR i 2006, 1 462 000 EUR i 2007 og 1 535 000 EUR i 2008. De portugisiske myndigheder understreger, at det samlede beløb for denne skattelempelse ikke på nogen måde vil blive overskredet. Skattelempelsen blev godkendt af de portugisiske myndigheder den 12. juni 2000.

| (17) | Følgende tabel giver en oversigt over støtteintensiteten af ovennævnte støtteforanstaltninger:
  Tabel 3








  (EUR) |
| --- | --- |
| Støtte | Nominel støtte | Støtte i BSÆ | Støtte i NSÆ |
| Lån at tilbagebetale | 14 103 610 (8) | 5 074 471 | 3 673 917 |
| Tilskud uden tilbagebetaling | 42 310 831 | 32 068 350 | 23 217 486 |
| Skattelempelser | 20 450 235 | 14 612 896 | 14 612 896 |
| I ALT | 76 864 676 | 51 755 717 | 41 504 299 |

(17)

Følgende tabel giver en oversigt over støtteintensiteten af ovennævnte støtteforanstaltninger:

Tabel 3

(EUR)

Støtte

Nominel støtte

Støtte i BSÆ

Støtte i NSÆ

Lån at tilbagebetale

14 103 610 (8)

5 074 471

3 673 917

Tilskud uden tilbagebetaling

42 310 831

32 068 350

23 217 486

Skattelempelser

20 450 235

14 612 896

14 612 896

I ALT

76 864 676

51 755 717

41 504 299

| (18) | Der er anvendt følgende data i beregningen af foranstaltningernes NSÆ og BSÆ:






  a) | Referencerentesatsen, der er anvendt for at tilbagediskontere støttebeløbet i forhold til datoen for investeringens iværksættelse (juni 2000) og ligeledes for at beregne rentebesparelserne for den del af lånet, der skal tilbagebetales, er på 5,70 %, hvilket svarer til gældende sats i Portugal i 2000. |
| --- | --- | --- |

(18)

Der er anvendt følgende data i beregningen af foranstaltningernes NSÆ og BSÆ:

a)

Referencerentesatsen, der er anvendt for at tilbagediskontere støttebeløbet i forhold til datoen for investeringens iværksættelse (juni 2000) og ligeledes for at beregne rentebesparelserne for den del af lånet, der skal tilbagebetales, er på 5,70 %, hvilket svarer til gældende sats i Portugal i 2000.

| b) | Foranstaltningernes bruttosubventionsækvivalent (BSÆ) er beregnet ved at trække støttebeløbene fra kapitalbevægelserne i forhold til juni 2000. |
| --- | --- |

b)

Foranstaltningernes bruttosubventionsækvivalent (BSÆ) er beregnet ved at trække støttebeløbene fra kapitalbevægelserne i forhold til juni 2000.

| c) | Foranstaltningernes nettosubventionsækvivalent (NSÆ) er beregnet på grundlag af omregningsværdien fastsat i regionalstøttekortet for Portugal [NSÆ = BSÆ × (1 – 27,6 %)] som anmodet af de portugisiske myndigheder. |
| --- | --- |

c)

Foranstaltningernes nettosubventionsækvivalent (NSÆ) er beregnet på grundlag af omregningsværdien fastsat i regionalstøttekortet for Portugal [NSÆ = BSÆ × (1 – 27,6 %)] som anmodet af de portugisiske myndigheder.

Nettostøtteintensiteten (støttebeløbet i NSÆ/samlede støtteberettigede omkostninger) andrager således 29,4 % (41 504 299 EUR/141 036 103 EUR).

4.   Årsager til indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure

| (19) | Den 9. juli 2003 oplyste Kommissionen Portugal om, at den havde besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for den påtænkte statsstøtte. Kommissionen udtrykte tvivl vedrørende følgende:






  a) | virksomhedens berettigelse til regional investeringsstøtte i forhold til Infineon Portugals finansieringsevne |
| --- | --- | --- |

(19)

Den 9. juli 2003 oplyste Kommissionen Portugal om, at den havde besluttet at indlede den formelle undersøgelsesprocedure efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for den påtænkte statsstøtte. Kommissionen udtrykte tvivl vedrørende følgende:

a)

virksomhedens berettigelse til regional investeringsstøtte i forhold til Infineon Portugals finansieringsevne

| b) | om modtageren havde ansøgt de portugisiske myndigheder om økonomisk støtte forud for gennemførelsen af projektet, og om støtten allerede var blevet udbetalt |
| --- | --- |

b)

om modtageren havde ansøgt de portugisiske myndigheder om økonomisk støtte forud for gennemførelsen af projektet, og om støtten allerede var blevet udbetalt

| c) | de af Portugal fremsendte beregninger af NSÆ og støtteintensitet |
| --- | --- |

c)

de af Portugal fremsendte beregninger af NSÆ og støtteintensitet

| d) | anvendelsen af forskellige faktorer til nedbringelse af den tilladte maksimale støtteintensitet i henhold til de multisektorale rammebestemmelser, dvs. konkurrencefaktoren (T) og kapitalintensitetsfaktoren (I). Kommissionen var især ikke i besiddelse af troværdige oplysninger, så den kunne tage endelig stilling til markedsvilkårene, hvorfor den ikke kunne udelukke muligheden for, at den omhandlede sektor befinder sig i absolut eller relativ nedgang. Kommissionen udtrykte ligeledes tvivl med hensyn til, om bevarelsen af alle eksisterende job på den portugisiske fabrik direkte ville kunne tilskrives investeringsprojektet. |
| --- | --- |

d)

anvendelsen af forskellige faktorer til nedbringelse af den tilladte maksimale støtteintensitet i henhold til de multisektorale rammebestemmelser, dvs. konkurrencefaktoren (T) og kapitalintensitetsfaktoren (I). Kommissionen var især ikke i besiddelse af troværdige oplysninger, så den kunne tage endelig stilling til markedsvilkårene, hvorfor den ikke kunne udelukke muligheden for, at den omhandlede sektor befinder sig i absolut eller relativ nedgang. Kommissionen udtrykte ligeledes tvivl med hensyn til, om bevarelsen af alle eksisterende job på den portugisiske fabrik direkte ville kunne tilskrives investeringsprojektet.

III.   BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

| (20) | Kommissionen modtog bemærkninger fra fire interesserede parter: et forskningsinstitut, der beskæftiger sig med udvikling af »back-end«-produktionsprocesser, det portugisisk-tyske handelskammer, et portugisisk institut for udvikling af ny teknologi samt et advokatkontor, der repræsenterer en konkurrent til Infineon. Bemærkningerne blev videresendt til Portugal i brev af 10. november 2003, og de portugisiske myndigheder fremlagde deres kommentarer i brev af 15. december 2003. |
| --- | --- |

(20)

Kommissionen modtog bemærkninger fra fire interesserede parter: et forskningsinstitut, der beskæftiger sig med udvikling af »back-end«-produktionsprocesser, det portugisisk-tyske handelskammer, et portugisisk institut for udvikling af ny teknologi samt et advokatkontor, der repræsenterer en konkurrent til Infineon. Bemærkningerne blev videresendt til Portugal i brev af 10. november 2003, og de portugisiske myndigheder fremlagde deres kommentarer i brev af 15. december 2003.

| (21) | Tre interesserede parter udtalte sig til fordel for støtten. De fremhævede betydningen af at opretholde en back-end-produktion af DRAM-hukommelser i Europa, især for de sektorer, der anvender DRAM-hukommelser i et senere omsætningsled. De anførte også de fordele, der er for den portugisiske økonomi ved, at der eksisterer industrier, der skaber en høj merværdi. De henviste til det positive samarbejde mellem Infineon Portugal og de portugisiske universiteter, især inden for forskning. Efter deres mening er det vigtigt, at EU fremmer denne type investeringer, der tiltrækker meget innovative små og mellemstore virksomheder og således forhindrer, at disse virksomheder overfører deres aktiviteter til asiatiske lande, hvor der gives betydelig statsstøtte. |
| --- | --- |

(21)

Tre interesserede parter udtalte sig til fordel for støtten. De fremhævede betydningen af at opretholde en back-end-produktion af DRAM-hukommelser i Europa, især for de sektorer, der anvender DRAM-hukommelser i et senere omsætningsled. De anførte også de fordele, der er for den portugisiske økonomi ved, at der eksisterer industrier, der skaber en høj merværdi. De henviste til det positive samarbejde mellem Infineon Portugal og de portugisiske universiteter, især inden for forskning. Efter deres mening er det vigtigt, at EU fremmer denne type investeringer, der tiltrækker meget innovative små og mellemstore virksomheder og således forhindrer, at disse virksomheder overfører deres aktiviteter til asiatiske lande, hvor der gives betydelig statsstøtte.

| (22) | Advokatkontoret, der repræsenterede en konkurrent til Infineon, udtalte sig imod støtten. Denne part argumenterede, at Infineon-koncernen er i akutte vanskeligheder og således ikke er berettiget til regionalstøtte. Parten fremhævede ligeledes, at der på markedet for DRAM-hukommelser er en strukturbestemt overkapacitet, og at, dersom Kommissionen skulle godkende støtten, måtte det respektive beløb reduceres betydeligt, for at undgå en uberettiget konkurrencefordrejning. Endelig anførtes det, at hvis Kommissionen besluttede at nedsætte det påtænkte støttebeløb, skulle Portugal indsende en ny anmeldelse, eftersom der var gået 10 måneder, siden støtten var blevet anmeldt, og markedsforholdene havde ændret sig. |
| --- | --- |

(22)

Advokatkontoret, der repræsenterede en konkurrent til Infineon, udtalte sig imod støtten. Denne part argumenterede, at Infineon-koncernen er i akutte vanskeligheder og således ikke er berettiget til regionalstøtte. Parten fremhævede ligeledes, at der på markedet for DRAM-hukommelser er en strukturbestemt overkapacitet, og at, dersom Kommissionen skulle godkende støtten, måtte det respektive beløb reduceres betydeligt, for at undgå en uberettiget konkurrencefordrejning. Endelig anførtes det, at hvis Kommissionen besluttede at nedsætte det påtænkte støttebeløb, skulle Portugal indsende en ny anmeldelse, eftersom der var gået 10 måneder, siden støtten var blevet anmeldt, og markedsforholdene havde ændret sig.

IV.   KOMMENTARER FRA PORTUGAL

| (23) | I sine bemærkninger til indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure fremlagde Portugal beviser for, at støtteansøgningen var indgivet før påbegyndelsen af projektet (brev fra april 1999 sendt af modtageren til den portugisiske regering, hvori der ansøges om økonomisk bistand til investeringen). Portugal fremlagde ligeledes dokumentation, der entydigt viser, at støtten endnu ikke var udbetalt (en erklæring fra Infineon Portugals statsautoriserede revisorer, en erklæring fra Det Portugisiske Investeringsbureau og en erklæring fra Finansministeriet). |
| --- | --- |

(23)

I sine bemærkninger til indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure fremlagde Portugal beviser for, at støtteansøgningen var indgivet før påbegyndelsen af projektet (brev fra april 1999 sendt af modtageren til den portugisiske regering, hvori der ansøges om økonomisk bistand til investeringen). Portugal fremlagde ligeledes dokumentation, der entydigt viser, at støtten endnu ikke var udbetalt (en erklæring fra Infineon Portugals statsautoriserede revisorer, en erklæring fra Det Portugisiske Investeringsbureau og en erklæring fra Finansministeriet).

| (24) | De portugisiske myndigheder fremlagde ligeledes balance og årsregnskaber for Infineon Portugal for perioden mellem 1998 og 2002. |
| --- | --- |

(24)

De portugisiske myndigheder fremlagde ligeledes balance og årsregnskaber for Infineon Portugal for perioden mellem 1998 og 2002.

| (25) | Portugal fremlagde korrigerede oplysninger for de samlede investeringsomkostninger og de støtteberettigede omkostninger. Der kan konstateres nogle ubetydelige forskelle i nogle posteringer og subtotaler i forhold til de tidligere oplysninger, men de samlede beløbsstørrelser er uændrede. Portugal har også erklæret, at de forventede investeringsbeløb alle er udtrykt i 2000-tal, hvorfor der ikke skal foretages nogen form for tilbagediskonteringer ved beregning af NSÆ og støtteintensiteten. |
| --- | --- |

(25)

Portugal fremlagde korrigerede oplysninger for de samlede investeringsomkostninger og de støtteberettigede omkostninger. Der kan konstateres nogle ubetydelige forskelle i nogle posteringer og subtotaler i forhold til de tidligere oplysninger, men de samlede beløbsstørrelser er uændrede. Portugal har også erklæret, at de forventede investeringsbeløb alle er udtrykt i 2000-tal, hvorfor der ikke skal foretages nogen form for tilbagediskonteringer ved beregning af NSÆ og støtteintensiteten.

| (26) | Som svar på Kommissionens anmodning fremlagde Portugal detaljerede beregninger over foranstaltningernes NSÆ og støtteintensitet. Beregningerne viser en nettostøtteintensitet på 29,4 %. |
| --- | --- |

(26)

Som svar på Kommissionens anmodning fremlagde Portugal detaljerede beregninger over foranstaltningernes NSÆ og støtteintensitet. Beregningerne viser en nettostøtteintensitet på 29,4 %.

| (27) | Med hensyn til de markedsoplysninger, som Kommissionen havde anmodet om, og som er nødvendige for at beregne konkurrencefaktoren, gav Portugal udtryk for, at det kriterium, der skal anvendes, bør være den gennemsnitlige kapacitetsudnyttelsesgrad (i overensstemmelse med de multisektorale rammebestemmelsers punkt 3.3) i stedet for det skønnede forbrug. På denne baggrund fremlagde de portugisiske myndigheder oplysninger, der påviser, at der ikke eksisterer nogen form for strukturel overkapacitet på markedet for microchips i perioden 1998-2002. |
| --- | --- |

(27)

Med hensyn til de markedsoplysninger, som Kommissionen havde anmodet om, og som er nødvendige for at beregne konkurrencefaktoren, gav Portugal udtryk for, at det kriterium, der skal anvendes, bør være den gennemsnitlige kapacitetsudnyttelsesgrad (i overensstemmelse med de multisektorale rammebestemmelsers punkt 3.3) i stedet for det skønnede forbrug. På denne baggrund fremlagde de portugisiske myndigheder oplysninger, der påviser, at der ikke eksisterer nogen form for strukturel overkapacitet på markedet for microchips i perioden 1998-2002.

| (28) | Portugal anførte, at hvis Kommissionen besluttede at basere sig på oplysningerne om det skønnede forbrug, ville den korrekte indikator være den forbrugte kapacitet i bit og ikke transaktionsværdien. Portugal anfører, at Kommissionen allerede har anvendt denne indikator i tidligere beslutninger truffet på grundlag af de multisektorale rammebestemmelser. Portugal fremhævede endvidere, at Kommissionen skal tage højde for de markedsfordrejninger, der er forårsaget af tilskud til Hynix, en koreansk producent af DRAM. Kommissionen har selv anerkendt, at disse tilskud har medført et »drastisk fald« i priserne på DRAM-hukommelser i Fællesskabet i perioden 1998-2001, hvilket har medført indførsel af en udligningstold på 34,8 % på koreanske DRAM-hukommelser. Af disse årsager mener Portugal, at en vurdering af markedets prisudvikling ikke giver et korrekt billede af markedet generelt. |
| --- | --- |

(28)

Portugal anførte, at hvis Kommissionen besluttede at basere sig på oplysningerne om det skønnede forbrug, ville den korrekte indikator være den forbrugte kapacitet i bit og ikke transaktionsværdien. Portugal anfører, at Kommissionen allerede har anvendt denne indikator i tidligere beslutninger truffet på grundlag af de multisektorale rammebestemmelser. Portugal fremhævede endvidere, at Kommissionen skal tage højde for de markedsfordrejninger, der er forårsaget af tilskud til Hynix, en koreansk producent af DRAM. Kommissionen har selv anerkendt, at disse tilskud har medført et »drastisk fald« i priserne på DRAM-hukommelser i Fællesskabet i perioden 1998-2001, hvilket har medført indførsel af en udligningstold på 34,8 % på koreanske DRAM-hukommelser. Af disse årsager mener Portugal, at en vurdering af markedets prisudvikling ikke giver et korrekt billede af markedet generelt.

| (29) | De portugisiske myndigheder fremlagde ligeledes oplysninger om Infineons markedsandel inden for DRAM-hukommelser (12,8 % i 2002) og en anslået markedsandel på 17,1 % for 2003. De konkluderede, at Infineons markedsandel efter gennemførelsen af investeringen ikke overskred 40 %. |
| --- | --- |

(29)

De portugisiske myndigheder fremlagde ligeledes oplysninger om Infineons markedsandel inden for DRAM-hukommelser (12,8 % i 2002) og en anslået markedsandel på 17,1 % for 2003. De konkluderede, at Infineons markedsandel efter gennemførelsen af investeringen ikke overskred 40 %.

| (30) | Med hensyn til Kommissionens anmodning til Portugal om at begrunde antallet af de bevarede job på grund af investeringen blev det fremført, at den portugisiske fabrik på baggrund af produktionens tidligere omfang og produkttype ikke ville kunne have opretholdt sin konkurrencedygtighed uden investeringen, hvorfor fabrikken uundgåeligt måtte forlade markedet (der blev fremlagt et skøn over omkostningerne ved en lukning af anlæggene). Derudover har den samlede produktionsforøgelse på 150 % som følge af investeringen krævet en stor uddannelsesindsats for at sikre de eksisterende medarbejderes tilpasning til de nye produktionsprocesser. Det blev ligeledes fremført, at back-end-produktionsanlæggene er klart mere mobile på grund af de mindre transportomkostninger og den stadig større outsourcing af denne type operationer. Der blev nævnt et eksempel på en virksomhed i DRAM-sektoren, der havde lukket sine aktiviteter i Portugal, fordi den ikke havde investeret, så den kunne sikre en holdbar konkurrenceevne. |
| --- | --- |

(30)

Med hensyn til Kommissionens anmodning til Portugal om at begrunde antallet af de bevarede job på grund af investeringen blev det fremført, at den portugisiske fabrik på baggrund af produktionens tidligere omfang og produkttype ikke ville kunne have opretholdt sin konkurrencedygtighed uden investeringen, hvorfor fabrikken uundgåeligt måtte forlade markedet (der blev fremlagt et skøn over omkostningerne ved en lukning af anlæggene). Derudover har den samlede produktionsforøgelse på 150 % som følge af investeringen krævet en stor uddannelsesindsats for at sikre de eksisterende medarbejderes tilpasning til de nye produktionsprocesser. Det blev ligeledes fremført, at back-end-produktionsanlæggene er klart mere mobile på grund af de mindre transportomkostninger og den stadig større outsourcing af denne type operationer. Der blev nævnt et eksempel på en virksomhed i DRAM-sektoren, der havde lukket sine aktiviteter i Portugal, fordi den ikke havde investeret, så den kunne sikre en holdbar konkurrenceevne.

| (31) | De portugisiske myndigheder konkluderede, at Kommissionen må tage højde for, at der er bevaret 596 job, hvilket svarer til samtlige job før gennemførelsen af investeringen. Derudover skal der tages hensyn til, at der er skabt 252 nye job på produktionsområdet som en følge af investeringen. Det samlede antal på 848 job svarer til en nyinvestering pr. job på 166 316 EUR, hvilket indebærer en kapitalintensitetsfaktor på 1. |
| --- | --- |

(31)

De portugisiske myndigheder konkluderede, at Kommissionen må tage højde for, at der er bevaret 596 job, hvilket svarer til samtlige job før gennemførelsen af investeringen. Derudover skal der tages hensyn til, at der er skabt 252 nye job på produktionsområdet som en følge af investeringen. Det samlede antal på 848 job svarer til en nyinvestering pr. job på 166 316 EUR, hvilket indebærer en kapitalintensitetsfaktor på 1.

V.   VURDERING AF STØTTEN

A.   Statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1

| (32) | EF-traktatens artikel 87, stk. 1, fastlægger, at bortset fra de i traktaten hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(32)

EF-traktatens artikel 87, stk. 1, fastlægger, at bortset fra de i traktaten hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (33) | Statens økonomiske foranstaltninger, dvs. et lån på 56 414 441 EUR og skattelempelser på 20 450 235 EUR, blev anmeldt af Portugal som støtteforanstaltninger. De pågældende foranstaltninger hidrører fra statsmidler og vil give virksomheden en fordel, da den ellers selv ville skulle bære alle investeringsomkostninger. Eftersom der er konkurrence og samhandel med varer i denne specifikke sektor, vil økonomiske fordele, der begunstiger en virksomhed i forhold til dens konkurrenter, true med at fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. Derfor anser Kommissionen de pågældende foranstaltninger for at udgøre statsstøtte som omhandlet i nævnte artikel. |
| --- | --- |

(33)

Statens økonomiske foranstaltninger, dvs. et lån på 56 414 441 EUR og skattelempelser på 20 450 235 EUR, blev anmeldt af Portugal som støtteforanstaltninger. De pågældende foranstaltninger hidrører fra statsmidler og vil give virksomheden en fordel, da den ellers selv ville skulle bære alle investeringsomkostninger. Eftersom der er konkurrence og samhandel med varer i denne specifikke sektor, vil økonomiske fordele, der begunstiger en virksomhed i forhold til dens konkurrenter, true med at fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. Derfor anser Kommissionen de pågældende foranstaltninger for at udgøre statsstøtte som omhandlet i nævnte artikel.

B.   Virksomhedens støtteberettigelse

| (34) | De af Portugal fremsendte oplysninger viser, at Infineon Portugal havde et tab på 1,4 mio. EUR i 1998 og et overskud på 21,2 mio. EUR i 1999 og 27,3 mio. EUR i 2000. I 2001 og 2002 var overskuddet faldende, nemlig henholdsvis 15,7 mio. EUR og 4,4 mio. EUR. Oplysningerne viser, at Infineon Portugal ikke var i økonomiske vanskeligheder, da investeringen blev gennemført, uanset at der har været et fald i overskuddet i de seneste år. |
| --- | --- |

(34)

De af Portugal fremsendte oplysninger viser, at Infineon Portugal havde et tab på 1,4 mio. EUR i 1998 og et overskud på 21,2 mio. EUR i 1999 og 27,3 mio. EUR i 2000. I 2001 og 2002 var overskuddet faldende, nemlig henholdsvis 15,7 mio. EUR og 4,4 mio. EUR. Oplysningerne viser, at Infineon Portugal ikke var i økonomiske vanskeligheder, da investeringen blev gennemført, uanset at der har været et fald i overskuddet i de seneste år.

| (35) | Som nævnt ovenfor tilhører Infineon Portugal en større koncern, nemlig Infineon-koncernen. Det år investeringen blev påbegyndt (2000), havde denne koncern et overskud på 1 126 mio. EUR, idet dens samlede aktiver beløb sig til 8 853 mio. EUR. Ved afslutningen af regnskabsåret 2000 var dens egenkapital på 5 806 mio. EUR. I 2001, 2002 og 2003 havde koncernen et tab på henholdsvis 591 mio. EUR, 1 021 mio. EUR og 435 mio. EUR. Egenkapitalen beløb sig ved udgangen af 2001, 2002 og 2003 til henholdsvis 6 900 mio. EUR, 6 158 mio. EUR og 5 666 mio. EUR. Kassebeholdningen for Infineon var i 2000 på 875 mio. EUR, 568 mio. EUR i 2001 og 177 mio. EUR i 2002. I 2003 var dette beløb steget til 328 mio. EUR. I de sidste to kvartaler, dvs. 1. juni til 30. september 2003 og 1. oktober til 31. december 2003, havde virksomheden et overskud på henholdsvis 49 mio. EUR og 34 mio. EUR. |
| --- | --- |

(35)

Som nævnt ovenfor tilhører Infineon Portugal en større koncern, nemlig Infineon-koncernen. Det år investeringen blev påbegyndt (2000), havde denne koncern et overskud på 1 126 mio. EUR, idet dens samlede aktiver beløb sig til 8 853 mio. EUR. Ved afslutningen af regnskabsåret 2000 var dens egenkapital på 5 806 mio. EUR. I 2001, 2002 og 2003 havde koncernen et tab på henholdsvis 591 mio. EUR, 1 021 mio. EUR og 435 mio. EUR. Egenkapitalen beløb sig ved udgangen af 2001, 2002 og 2003 til henholdsvis 6 900 mio. EUR, 6 158 mio. EUR og 5 666 mio. EUR. Kassebeholdningen for Infineon var i 2000 på 875 mio. EUR, 568 mio. EUR i 2001 og 177 mio. EUR i 2002. I 2003 var dette beløb steget til 328 mio. EUR. I de sidste to kvartaler, dvs. 1. juni til 30. september 2003 og 1. oktober til 31. december 2003, havde virksomheden et overskud på henholdsvis 49 mio. EUR og 34 mio. EUR.

| (36) | Oplysningerne viser, at Infineon på tidspunktet for investeringen var en rentabel virksomhed kendetegnet ved en solid økonomisk situation og en tilstrækkelig egenkapital. I 2001 og 2002 havde virksomheden underskud, men bibeholdt et passende niveau for egenkapitalen. Infineon fik endvidere underskud i første kvartal af 2003, men genetablerede rentabiliteten i andet kvartal. |
| --- | --- |

(36)

Oplysningerne viser, at Infineon på tidspunktet for investeringen var en rentabel virksomhed kendetegnet ved en solid økonomisk situation og en tilstrækkelig egenkapital. I 2001 og 2002 havde virksomheden underskud, men bibeholdt et passende niveau for egenkapitalen. Infineon fik endvidere underskud i første kvartal af 2003, men genetablerede rentabiliteten i andet kvartal.

| (37) | På baggrund af de ovennævnte økonomiske oplysninger anser Kommissionen ikke den påtænkte støtte som rednings- eller omstruktureringsstøtte til en kriseramt virksomhed, hvorfor støtten vurderes som regional investeringsstøtte. |
| --- | --- |

(37)

På baggrund af de ovennævnte økonomiske oplysninger anser Kommissionen ikke den påtænkte støtte som rednings- eller omstruktureringsstøtte til en kriseramt virksomhed, hvorfor støtten vurderes som regional investeringsstøtte.

C.   Anmeldelsespligt

| (38) | Projektets omkostninger på 141,5 mio. EUR overskrider grænsen på 50 mio. EUR fastsat i de multisektorale rammebestemmelsers punkt 2.1, litra i). Den kumulerede støtteintensitet udgør 29,4 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger og overskrider derved det gældende regionalstøtteloft på 32 % med 50 %. Derudover er støtten pr. skabt eller bevaret job på mere end 40 000 EUR. Projektet er således anmeldelsespligtigt i henhold til de multisektorale rammebestemmelsers punkt 2 og skal vurderes på grundlag heraf. |
| --- | --- |

(38)

Projektets omkostninger på 141,5 mio. EUR overskrider grænsen på 50 mio. EUR fastsat i de multisektorale rammebestemmelsers punkt 2.1, litra i). Den kumulerede støtteintensitet udgør 29,4 % af de støtteberettigede investeringsomkostninger og overskrider derved det gældende regionalstøtteloft på 32 % med 50 %. Derudover er støtten pr. skabt eller bevaret job på mere end 40 000 EUR. Projektet er således anmeldelsespligtigt i henhold til de multisektorale rammebestemmelsers punkt 2 og skal vurderes på grundlag heraf.

| (39) | Med hensyn til sagsforløbet godkendte Portugal skattelempelserne for Infineon Portugal i juni 2000 og lånet i november 2001. De portugisiske myndigheder har imidlertid fremlagt beviser på, at lånet og skattelempelserne endnu ikke er udbetalt. Kommissionen har således anset denne støtte for at være anmeldt støtte. |
| --- | --- |

(39)

Med hensyn til sagsforløbet godkendte Portugal skattelempelserne for Infineon Portugal i juni 2000 og lånet i november 2001. De portugisiske myndigheder har imidlertid fremlagt beviser på, at lånet og skattelempelserne endnu ikke er udbetalt. Kommissionen har således anset denne støtte for at være anmeldt støtte.

| (40) | Med hensyn til støttens tilskyndelsesvirkning fremlagde Portugal et brev af 9. april 1999 sendt af Siemens til de portugisiske myndigheder, hvori den planlagte investering beskrives i detaljer, og hvori der ansøges om økonomisk støtte til gennemførelsen. Det nævnte brev var fra Siemens og ikke Infineon Portugal, eftersom Infineons spin-off fra Siemens endnu ikke havde haft nogen form for praktisk virkning i Portugal. Eftersom arbejdet vedrørende projektet er gennemført efter indgivelsen af støtteansøgningen, mener Kommissionen, at der er tale om en tilskyndelsesvirkning. |
| --- | --- |

(40)

Med hensyn til støttens tilskyndelsesvirkning fremlagde Portugal et brev af 9. april 1999 sendt af Siemens til de portugisiske myndigheder, hvori den planlagte investering beskrives i detaljer, og hvori der ansøges om økonomisk støtte til gennemførelsen. Det nævnte brev var fra Siemens og ikke Infineon Portugal, eftersom Infineons spin-off fra Siemens endnu ikke havde haft nogen form for praktisk virkning i Portugal. Eftersom arbejdet vedrørende projektet er gennemført efter indgivelsen af støtteansøgningen, mener Kommissionen, at der er tale om en tilskyndelsesvirkning.

D.   Det relevante produkt

| (41) | Ifølge Portugal vedrører investeringen produktionen af DRAM-hukommelser (Dynamic Random Access Memory). DRAM-hukommelser er omfattet af NACE's kode 32.10, der inkluderer fabrikationen af ventiler, elektroniske rør og andre elektroniske komponenter. Det drejer sig om halvledere, der oplagrer binære data. Halvlederne er en del af de elektroniske komponenter. DRAM-hukommelser er den mest almindelige type halvlederhukommelse og anvendes især i pc'er og lavprisprodukter. |
| --- | --- |

(41)

Ifølge Portugal vedrører investeringen produktionen af DRAM-hukommelser (Dynamic Random Access Memory). DRAM-hukommelser er omfattet af NACE's kode 32.10, der inkluderer fabrikationen af ventiler, elektroniske rør og andre elektroniske komponenter. Det drejer sig om halvledere, der oplagrer binære data. Halvlederne er en del af de elektroniske komponenter. DRAM-hukommelser er den mest almindelige type halvlederhukommelse og anvendes især i pc'er og lavprisprodukter.

| (42) | Der kan skelnes mellem de forskellige DRAM-hukommelser efter hukommelsens størrelse (dvs. den mængde data, der kan lagres på chips). Denne størrelse afhænger af chips-generationen. Produktet er kendetegnet ved en hurtig teknologisk udvikling, idet der lanceres en ny generation på markedet hvert tredje eller fjerde år. Der kan ligeledes skelnes mellem de forskellige DRAM-hukommelser efter deres anvendelse (FPM-DRAM, EDO-DRAM, SDRAM eller RDRAM) eller den type slutprodukt, de bliver monteret i. |
| --- | --- |

(42)

Der kan skelnes mellem de forskellige DRAM-hukommelser efter hukommelsens størrelse (dvs. den mængde data, der kan lagres på chips). Denne størrelse afhænger af chips-generationen. Produktet er kendetegnet ved en hurtig teknologisk udvikling, idet der lanceres en ny generation på markedet hvert tredje eller fjerde år. Der kan ligeledes skelnes mellem de forskellige DRAM-hukommelser efter deres anvendelse (FPM-DRAM, EDO-DRAM, SDRAM eller RDRAM) eller den type slutprodukt, de bliver monteret i.

| (43) | Der findes andre typer hukommelseschips såsom SRAM, EPROM og Flash memory. De udfylder almindeligvis andre funktioner end DRAM og kan ikke anses for substituerbare produkter. |
| --- | --- |

(43)

Der findes andre typer hukommelseschips såsom SRAM, EPROM og Flash memory. De udfylder almindeligvis andre funktioner end DRAM og kan ikke anses for substituerbare produkter.

| (44) | DRAM-hukommelser er et basisprodukt, hvis specifikationer er standardiserede. På efterspørgselssiden kan der derfor findes den samme type DRAM-hukommelser hos flere forskellige leverandører over hele verden. De nye DRAM-generationer konkurrerer med de ældre. Kundernes præference for en bestemt type afhænger af omkostningseffektiviteten og DRAM-hukommelsens funktion i slutproduktet. |
| --- | --- |

(44)

DRAM-hukommelser er et basisprodukt, hvis specifikationer er standardiserede. På efterspørgselssiden kan der derfor findes den samme type DRAM-hukommelser hos flere forskellige leverandører over hele verden. De nye DRAM-generationer konkurrerer med de ældre. Kundernes præference for en bestemt type afhænger af omkostningseffektiviteten og DRAM-hukommelsens funktion i slutproduktet.

| (45) | På udbudssiden kan producenterne af DRAM-hukommelser omlægge produktionen til DRAM-hukommelser af forskellig kapacitet på det samme produktionsanlæg, eftersom den anvendte teknologi er den samme. Almindeligvis er det dog ikke let at skifte mellem forskellige DRAM-generationer på de samme produktionsanlæg. |
| --- | --- |

(45)

På udbudssiden kan producenterne af DRAM-hukommelser omlægge produktionen til DRAM-hukommelser af forskellig kapacitet på det samme produktionsanlæg, eftersom den anvendte teknologi er den samme. Almindeligvis er det dog ikke let at skifte mellem forskellige DRAM-generationer på de samme produktionsanlæg.

| (46) | I lyset af ovenstående betragtninger anses DRAM-markedet for at være det relevante produktmarked (9). Der findes ikke en særlig, specifik NACE-kode for dette marked. |
| --- | --- |

(46)

I lyset af ovenstående betragtninger anses DRAM-markedet for at være det relevante produktmarked (9). Der findes ikke en særlig, specifik NACE-kode for dette marked.

| (47) | Med hensyn til det relevante geografisk marked skal det bemærkes, at DRAM-hukommelser markedsføres på verdensplan på grundlag af identiske klassifikationer og markedsføringskoncepter. Transportomkostningerne er begrænsede, og der findes ikke strukturelle hindringer for markedsadgang. Derfor må det relevante geografiske marked anses for at omfatte hele verden. |
| --- | --- |

(47)

Med hensyn til det relevante geografisk marked skal det bemærkes, at DRAM-hukommelser markedsføres på verdensplan på grundlag af identiske klassifikationer og markedsføringskoncepter. Transportomkostningerne er begrænsede, og der findes ikke strukturelle hindringer for markedsadgang. Derfor må det relevante geografiske marked anses for at omfatte hele verden.

E.   Vurdering i henhold til de multisektorale rammebestemmelser

| (48) | For det første skal Kommissionen bemærke, at støtten er i overensstemmelse med punkt 4.2 i retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte (10), da støttemodtagers eget bidrag til finansiering af investeringen overskrider de 25 %, hvortil der ikke kan ydes støtte. |
| --- | --- |

(48)

For det første skal Kommissionen bemærke, at støtten er i overensstemmelse med punkt 4.2 i retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte (10), da støttemodtagers eget bidrag til finansiering af investeringen overskrider de 25 %, hvortil der ikke kan ydes støtte.

| (49) | For at fastslå den maksimalt tilladte støtteintensitet for et bestemt støtteprojekt skal Kommissionen i henhold til de multisektorale rammebestemmelser fastslå den maksimale støtteintensitet (højeste regionalstøtteloft), som virksomheden kan opnå i den pågældende region i henhold til den godkendte regionalstøtteordning, der er gældende på tidspunktet for anmeldelsen. |
| --- | --- |

(49)

For at fastslå den maksimalt tilladte støtteintensitet for et bestemt støtteprojekt skal Kommissionen i henhold til de multisektorale rammebestemmelser fastslå den maksimale støtteintensitet (højeste regionalstøtteloft), som virksomheden kan opnå i den pågældende region i henhold til den godkendte regionalstøtteordning, der er gældende på tidspunktet for anmeldelsen.

| (50) | Vila do Conde er beliggende i Grande Porto-området, en region, der ikke råder over en stærk regional økonomisk struktur, og hvor det maksimale støtteloft er på 32 % NSÆ for store virksomheder (11). |
| --- | --- |

(50)

Vila do Conde er beliggende i Grande Porto-området, en region, der ikke råder over en stærk regional økonomisk struktur, og hvor det maksimale støtteloft er på 32 % NSÆ for store virksomheder (11).

| (51) | Kommissionen skal således evaluere en række justeringsfaktorer, der kan anvendes på procenttallet 32, med henblik på at beregne den maksimalt tilladte støtteintensitet for det pågældende projekt, nemlig konkurrencefaktoren (T), kapitalintensitetsfaktoren (I) og regionalvirkningsindikatoren (M). |
| --- | --- |

(51)

Kommissionen skal således evaluere en række justeringsfaktorer, der kan anvendes på procenttallet 32, med henblik på at beregne den maksimalt tilladte støtteintensitet for det pågældende projekt, nemlig konkurrencefaktoren (T), kapitalintensitetsfaktoren (I) og regionalvirkningsindikatoren (M).

| (52) | Kommissionen bemærker, at projektet vil skabe ny kapacitet på det europæiske marked, hvorfor dette marked vil blive påvirket. |
| --- | --- |

(52)

Kommissionen bemærker, at projektet vil skabe ny kapacitet på det europæiske marked, hvorfor dette marked vil blive påvirket.

| (53) | Godkendelsen af støtte til virksomheder, der er aktive i sektorer med strukturbestemt overkapacitet, indebærer en særlig risiko for konkurrencefordrejning. Enhver forøgelse af kapaciteten, der ikke modsvares af en reduktion af kapaciteten på et andet område, vil bidrage til at forøge problemet med strukturbestemt overkapacitet. Ifølge de multisektorale rammebestemmelsers punkt 7.7 er der tale om strukturbestemt overkapacitet, når kapacitetsudnyttelsesgraden i den relevante (del)sektor i gennemsnit for de seneste fem år har ligget mere end 2 procentpoint under fremstillingssektorens samlede gennemsnit. Det anses for at være en situation med alvorlig strukturbestemt overkapacitet, når forskellen i forhold til fremstillingssektorens gennemsnit er større end 5 procentpoint. |
| --- | --- |

(53)

Godkendelsen af støtte til virksomheder, der er aktive i sektorer med strukturbestemt overkapacitet, indebærer en særlig risiko for konkurrencefordrejning. Enhver forøgelse af kapaciteten, der ikke modsvares af en reduktion af kapaciteten på et andet område, vil bidrage til at forøge problemet med strukturbestemt overkapacitet. Ifølge de multisektorale rammebestemmelsers punkt 7.7 er der tale om strukturbestemt overkapacitet, når kapacitetsudnyttelsesgraden i den relevante (del)sektor i gennemsnit for de seneste fem år har ligget mere end 2 procentpoint under fremstillingssektorens samlede gennemsnit. Det anses for at være en situation med alvorlig strukturbestemt overkapacitet, når forskellen i forhold til fremstillingssektorens gennemsnit er større end 5 procentpoint.

| (54) | I henhold til de multisektorale rammebestemmelsers punkt 3.3 og 3.4 skal Kommissionen, når der findes tilstrækkelige oplysninger om kapacitetsudnyttelsesgraden, fastslå konkurrencefaktoren alt efter, om der findes eller ikke findes en alvorlig/strukturbestemt overkapacitet i den pågældende (del)sektor. (Del)sektoren klassificeres på niveauet for NACE's laveste klassificeringssegment. |
| --- | --- |

(54)

I henhold til de multisektorale rammebestemmelsers punkt 3.3 og 3.4 skal Kommissionen, når der findes tilstrækkelige oplysninger om kapacitetsudnyttelsesgraden, fastslå konkurrencefaktoren alt efter, om der findes eller ikke findes en alvorlig/strukturbestemt overkapacitet i den pågældende (del)sektor. (Del)sektoren klassificeres på niveauet for NACE's laveste klassificeringssegment.

| (55) | Den laveste NACE-kode, der svarer til fremstilling af DRAM-hukommelser, er 32.10, der omfatter alle typer af elektroniske komponenter. DRAM-hukommelserne repræsenterer kun en lille del af denne NACE-kode, hvorfor kapacitetssituationen på det niveau, der følger af NACE's kode 32.10, ikke på passende vis afspejler markedssituationen for DRAM-hukommelser. Derfor mener Kommissionen, at en analyse af kapacitetssituationen ikke kan anvendes til vurdering af konkurrencefaktoren. |
| --- | --- |

(55)

Den laveste NACE-kode, der svarer til fremstilling af DRAM-hukommelser, er 32.10, der omfatter alle typer af elektroniske komponenter. DRAM-hukommelserne repræsenterer kun en lille del af denne NACE-kode, hvorfor kapacitetssituationen på det niveau, der følger af NACE's kode 32.10, ikke på passende vis afspejler markedssituationen for DRAM-hukommelser. Derfor mener Kommissionen, at en analyse af kapacitetssituationen ikke kan anvendes til vurdering af konkurrencefaktoren.

| (56) | I henhold til de multisektorale rammebestemmelsers punkt 3.4 skal Kommissionen, når der ikke findes tilstrækkelige oplysninger om kapacitetsudnyttelsen, undersøge, om investeringen finder sted på et vigende marked. Et marked anses for at være vigende, hvis den årlige gennemsnitsvækst for det skønnede forbrug for det pågældende produkt i de sidste fem år har været mere end 10 % lavere end det årlige gennemsnit for fremstillingsindustrien i EØS i sin helhed, medmindre væksten for det skønnede forbrug for produktet udviser en kraftig stigningstendens. Markedet anses for at være i absolut tilbagegang, hvis den årlige gennemsnitsvækst for det skønnede forbrug i de sidste fem år har været negativ. |
| --- | --- |

(56)

I henhold til de multisektorale rammebestemmelsers punkt 3.4 skal Kommissionen, når der ikke findes tilstrækkelige oplysninger om kapacitetsudnyttelsen, undersøge, om investeringen finder sted på et vigende marked. Et marked anses for at være vigende, hvis den årlige gennemsnitsvækst for det skønnede forbrug for det pågældende produkt i de sidste fem år har været mere end 10 % lavere end det årlige gennemsnit for fremstillingsindustrien i EØS i sin helhed, medmindre væksten for det skønnede forbrug for produktet udviser en kraftig stigningstendens. Markedet anses for at være i absolut tilbagegang, hvis den årlige gennemsnitsvækst for det skønnede forbrug i de sidste fem år har været negativ.

| (57) | Som allerede nævnt anses DRAM-markedet for at være det relevante produktmarked, eftersom DRAM-hukommelsens substituerbarhed i forhold til andre hukommelseschips er meget begrænset. DRAM-hukommelser markedsføres på verdensplan, og det relevante geografiske marked må således anses som værende verdensmarkedet. |
| --- | --- |

(57)

Som allerede nævnt anses DRAM-markedet for at være det relevante produktmarked, eftersom DRAM-hukommelsens substituerbarhed i forhold til andre hukommelseschips er meget begrænset. DRAM-hukommelser markedsføres på verdensplan, og det relevante geografiske marked må således anses som værende verdensmarkedet.

| (58) | Kommissionen skal erindre om, at Infineon ifølge Portugal har en andel på 3,5 % af markedet for halvledere og en andel på 12,8 % af markedet for DRAM-hukommelser (data for 2002). Portugal har anslået Infineons markedsandel til at være på 17,1 % i 2003. Således vil modtagerens andel af verdensmarkedet for DRAM-hukommelser selv efter gennemførelsen af investeringen ikke overstige 40 %. |
| --- | --- |

(58)

Kommissionen skal erindre om, at Infineon ifølge Portugal har en andel på 3,5 % af markedet for halvledere og en andel på 12,8 % af markedet for DRAM-hukommelser (data for 2002). Portugal har anslået Infineons markedsandel til at være på 17,1 % i 2003. Således vil modtagerens andel af verdensmarkedet for DRAM-hukommelser selv efter gennemførelsen af investeringen ikke overstige 40 %.

| (59) | Portugal har fremlagt oplysninger vedrørende vækstraten for det skønnede forbrug for DRAM-hukommelser for de sidste fem år, sådan som det kræves i henhold til de multisektorale rammebestemmelser. Portugal har indvilliget i at iagttage de af Kommissionen i beslutning C 86/2001 — Tyskland, Infineon Technologies SC 300 GmbH & Co. KG anvendte data for perioden 1995-2000. Findes der imidlertid nye data for perioden 2001-2002, skal disse anvendes i nærværende tilfælde. |
| --- | --- |

(59)

Portugal har fremlagt oplysninger vedrørende vækstraten for det skønnede forbrug for DRAM-hukommelser for de sidste fem år, sådan som det kræves i henhold til de multisektorale rammebestemmelser. Portugal har indvilliget i at iagttage de af Kommissionen i beslutning C 86/2001 — Tyskland, Infineon Technologies SC 300 GmbH & Co. KG anvendte data for perioden 1995-2000. Findes der imidlertid nye data for perioden 2001-2002, skal disse anvendes i nærværende tilfælde.

| (60) | Portugal har argumenteret, at Kommissionen for at vurdere udviklingen i det skønnede forbrug skal undersøge en periode på fem år, dvs., fra 1998-2002, og ikke en periode på seks år. De multisektorale rammebestemmelser refererer til den gennemsnitlige årlige vækstrate for de sidste fem år. Derfor er det Kommissionens praksis at analysere det skønnede forbrug i en periode på seks år, således at der kan beregnes fem årlige vækstrater (12). På grundlag af de multisektorale rammebestemmelsers punkt 3.3 mener Kommissionen, at den relevante periode er 1997-2002. |
| --- | --- |

(60)

Portugal har argumenteret, at Kommissionen for at vurdere udviklingen i det skønnede forbrug skal undersøge en periode på fem år, dvs., fra 1998-2002, og ikke en periode på seks år. De multisektorale rammebestemmelser refererer til den gennemsnitlige årlige vækstrate for de sidste fem år. Derfor er det Kommissionens praksis at analysere det skønnede forbrug i en periode på seks år, således at der kan beregnes fem årlige vækstrater (12). På grundlag af de multisektorale rammebestemmelsers punkt 3.3 mener Kommissionen, at den relevante periode er 1997-2002.

| (61) | De relevante oplysninger for det skønnede forbrug af DRAM-hukommelser for perioden 1997-2002 præsenteres i følgende tabel (13):
  Tabel 4











  (mio. EUR) |
| --- | --- |
| 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Gennemsnitlig årlig vækst |
| 17 594 | 12 514 | 19 431 | 31 285 | 12 453 | 16 179 | – 1,66 % |

(61)

De relevante oplysninger for det skønnede forbrug af DRAM-hukommelser for perioden 1997-2002 præsenteres i følgende tabel (13):

Tabel 4

(mio. EUR)

1997

1998

1999

2000

2001

2002

Gennemsnitlig årlig vækst

17 594

12 514

19 431

31 285

12 453

16 179

– 1,66 %

| (62) | I overensstemmelse med disse data var den årlige gennemsnitlige vækstrate for det skønnede forbrug på DRAM-markedet i perioden 1997-2002 på – 1,66 %. I den forudgående periode, dvs. 1996-2001, var den årlige gennemsnitlige vækstrate for det skønnede forbrug af DRAM-hukommelser ligeledes negativ (– 9,13 %). Hvis perioden 1998-2002 imidlertid anvendes (som anmodet af de portugisiske myndigheder), er de relevante vækstdata positive (6,63 %). |
| --- | --- |

(62)

I overensstemmelse med disse data var den årlige gennemsnitlige vækstrate for det skønnede forbrug på DRAM-markedet i perioden 1997-2002 på – 1,66 %. I den forudgående periode, dvs. 1996-2001, var den årlige gennemsnitlige vækstrate for det skønnede forbrug af DRAM-hukommelser ligeledes negativ (– 9,13 %). Hvis perioden 1998-2002 imidlertid anvendes (som anmodet af de portugisiske myndigheder), er de relevante vækstdata positive (6,63 %).

| (63) | Markedet for DRAM-hukommelser er meget cyklisk og er kendetegnet ved store udsving. De gennemsnitlige årlige vækstrater i værdi svinger betydeligt alt efter den undersøgte periode. Disse fluktuationer skyldes hovedsageligt, at priserne er yderst volatile. Årsagen til denne volatilitet skyldes, at produktionsprocessen for DRAM-hukommelser er kendetegnet ved forholdsvis høje irreversible omkostninger og lave marginalomkostninger. Priserne kan derfor svinge i store intervaller, eftersom produktionen af DRAM-hukommelser kan vise sig rentabel for en virksomhed, når blot marginalomkostningerne er dækket ind. På denne måde vil en analyse af udviklingen i det skønnede forbrug set i forhold til transaktionsværdien ikke i sig selv gøre det muligt at opnå et retvisende billede af markedet for DRAM-hukommelser. |
| --- | --- |

(63)

Markedet for DRAM-hukommelser er meget cyklisk og er kendetegnet ved store udsving. De gennemsnitlige årlige vækstrater i værdi svinger betydeligt alt efter den undersøgte periode. Disse fluktuationer skyldes hovedsageligt, at priserne er yderst volatile. Årsagen til denne volatilitet skyldes, at produktionsprocessen for DRAM-hukommelser er kendetegnet ved forholdsvis høje irreversible omkostninger og lave marginalomkostninger. Priserne kan derfor svinge i store intervaller, eftersom produktionen af DRAM-hukommelser kan vise sig rentabel for en virksomhed, når blot marginalomkostningerne er dækket ind. På denne måde vil en analyse af udviklingen i det skønnede forbrug set i forhold til transaktionsværdien ikke i sig selv gøre det muligt at opnå et retvisende billede af markedet for DRAM-hukommelser.

| (64) | Kommissionen anerkender, at oplysningerne om forbruget i forhold til transaktionsværdien ej heller i dette specifikke tilfælde gør det muligt at opnå et fuldt og helt repræsentativt billede af markedssituationen. Som fremhævet af de portugisiske myndigheder er transaktionsværdierne for det skønnede forbrug blevet kraftigt påvirket af de forstyrrelser, der er forvoldt af tilstedeværelsen af subsidieret import fra den koreanske producent Hynix på markedet. En undersøgelse, der har resulteret i en udligningstold på import af DRAM-hukommelser fra den koreanske producent Hynix, konkluderede bl.a. at denne subsidierede import har medført et kraftigt fald i DRAM-priserne i Fællesskabet i perioden 1998-2001 og i særdeleshed i 2001, som er det år, hvor importpriserne for Hynix faldt med 76 % (14). Da det kunne konstateres, at den subsidierede import medførte alvorlig skade for industrien i Fællesskabet, blev import af DRAM-hukommelser fra Hynix pålagt en udligningstold på 34,8 %, hvilket afspejlede de subsidier, der var blevet tildelt Hynix. |
| --- | --- |

(64)

Kommissionen anerkender, at oplysningerne om forbruget i forhold til transaktionsværdien ej heller i dette specifikke tilfælde gør det muligt at opnå et fuldt og helt repræsentativt billede af markedssituationen. Som fremhævet af de portugisiske myndigheder er transaktionsværdierne for det skønnede forbrug blevet kraftigt påvirket af de forstyrrelser, der er forvoldt af tilstedeværelsen af subsidieret import fra den koreanske producent Hynix på markedet. En undersøgelse, der har resulteret i en udligningstold på import af DRAM-hukommelser fra den koreanske producent Hynix, konkluderede bl.a. at denne subsidierede import har medført et kraftigt fald i DRAM-priserne i Fællesskabet i perioden 1998-2001 og i særdeleshed i 2001, som er det år, hvor importpriserne for Hynix faldt med 76 % (14). Da det kunne konstateres, at den subsidierede import medførte alvorlig skade for industrien i Fællesskabet, blev import af DRAM-hukommelser fra Hynix pålagt en udligningstold på 34,8 %, hvilket afspejlede de subsidier, der var blevet tildelt Hynix.

| (65) | Udviklingen i de gennemsnitlige salgspriser for DRAM-hukommelser på verdensmarkedet i den undersøgte periode (i USD) gengives i efterfølgende tabel (15):
  Tabel 5











  (mio. USD) |
| --- | --- |
| | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 |
| | 6,08 | 4,19 | 6,37 | 7,85 | 2,75 | 3,65 |
| Vækst | | – 31,1 % | 52,1 % | 23,3 % | – 65,0 % | 32,5 % |

(65)

Udviklingen i de gennemsnitlige salgspriser for DRAM-hukommelser på verdensmarkedet i den undersøgte periode (i USD) gengives i efterfølgende tabel (15):

Tabel 5

(mio. USD)

1997

1998

1999

2000

2001

2002

6,08

4,19

6,37

7,85

2,75

3,65

Vækst

– 31,1 %

52,1 %

23,3 %

– 65,0 %

32,5 %

Tabellen viser, at priserne på DRAM-hukommelser på verdensplan er faldet med 65 % i 2001 og kun delvis har genvundet tabet i 2002. I betragtning af disse forhold mener Kommissionen, at transaktionsværdien for det skønnede forbrug i 2001 og i mindre omfang i 2002 er blevet negativt påvirket af de unormalt lave priser, der er et resultat af det subsidierede salg fra Hynix.

| (66) | Af de ovenfor anførte grunde undersøgte Kommissionen andre foreliggende oplysninger for at få en mere troværdig og fuldstændig analyse af markedet. Udviklingen for DRAM-hukommelser på verdensmarkedet kan ligeledes måles i volumen. De to mest relevante og generelt anvendte statistikker for volumen er unit shipments (enhedsleveringer) og megabytes (megabyte). Udviklingen for DRAM-hukommelser på verdensmarkedet i den relevante periode i henhold til disse statistikker gengives i efterfølgende tabeller (15):
  Tabel 6
  Unit shipments











  (mio. enheder) |
| --- | --- |
| 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Gennemsnitlig årlig vækst |
| 3 236 | 3 668 | 3 636 | 4 020 | 4 227 | 4 247 | 5,59 % |

(66)

Af de ovenfor anførte grunde undersøgte Kommissionen andre foreliggende oplysninger for at få en mere troværdig og fuldstændig analyse af markedet. Udviklingen for DRAM-hukommelser på verdensmarkedet kan ligeledes måles i volumen. De to mest relevante og generelt anvendte statistikker for volumen er unit shipments (enhedsleveringer) og megabytes (megabyte). Udviklingen for DRAM-hukommelser på verdensmarkedet i den relevante periode i henhold til disse statistikker gengives i efterfølgende tabeller (15):

Tabel 6

Unit shipments

(mio. enheder)

1997

1998

1999

2000

2001

2002

Gennemsnitlig årlig vækst

3 236

3 668

3 636

4 020

4 227

4 247

5,59 %

Tabel 7

Megabytes

| (mio. megabytes) |
| --- |
| 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Gennemsnitlig årlig vækst |
| 5 289 | 10 814 | 19 367 | 31 919 | 52 583 | 73 277 | 69,17 % |

(mio. megabytes)

1997

1998

1999

2000

2001

2002

Gennemsnitlig årlig vækst

5 289

10 814

19 367

31 919

52 583

73 277

69,17 %

Ovennævnte tal viser en fast positiv tendens på markedet for DRAM-hukommelser i den relevante periode. Det er vigtigt at fremhæve, at vækstraten for markedet i perioden 2000-2001 (5,1 % i unit shipments og 64,7 % i megabytes) er sammenlignelig med den gennemsnitlige årlige vækstrate, der er iagttaget for hele perioden. Dette forhold tyder stærkt på, at den særligt lave transaktionsværdi for det skønnede forbrug i 2001 hovedsageligt kan forklares ved det unormale prisfald i dette år. Som Kommissionen og Rådet allerede har anerkendt det i de to ovenfor nævnte forordninger (se fodnote 11), skyldtes dette prisfald hovedsageligt den subsidierede import fra Korea.

| (67) | Når de bliver analyseret samlet, synes de tre ovenfor nævnte indikatorer (transaktionsværdi, volumen i enheder og volumen i megabytes) at vise, at markedet for DRAM-hukommelser i den relevante periode er vokset støt med undtagelse af 2001, hvor der skete en usædvanlig forstyrrelse af markedet, der medførte et prisfald til et unormalt lavt niveau. |
| --- | --- |

(67)

Når de bliver analyseret samlet, synes de tre ovenfor nævnte indikatorer (transaktionsværdi, volumen i enheder og volumen i megabytes) at vise, at markedet for DRAM-hukommelser i den relevante periode er vokset støt med undtagelse af 2001, hvor der skete en usædvanlig forstyrrelse af markedet, der medførte et prisfald til et unormalt lavt niveau.

| (68) | Kommissionen har ligeledes søgt oplysninger om de fremtidige udsigter for markedet for DRAM-hukommelser. I henhold til de sidste prognoser fra World Semiconductor Trade Statistics (se efterfølgende tabel) vil den gennemsnitlige årlige vækstrate på verdensmarkedet for halvledere i perioden 2003-2005 være på 15,4 %. Udsigterne for hukommelsessegmentet (herunder SRAM, DRAM og andre ikke-volatile hukommelsesprodukter) er ligeledes gunstige. For perioden 2003-2005 forudses det, at den gennemsnitlige årlige vækstrate på verdensmarkedet for hukommelsesprodukter når op på 21,6 %:
  Tabel 8








  (mio. USD) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2004 | 2005 |
| Halvledere | 160 711 | 191 861 | 216 051 |
| % vækst | 14,2 % | 19,4 % | 12,6 % |
| Hukommelser | 31 712 | 40 912 | 48 522 |
| % vækst | 17,3 % | 29,0 % | 18,6 % |

(68)

Kommissionen har ligeledes søgt oplysninger om de fremtidige udsigter for markedet for DRAM-hukommelser. I henhold til de sidste prognoser fra World Semiconductor Trade Statistics (se efterfølgende tabel) vil den gennemsnitlige årlige vækstrate på verdensmarkedet for halvledere i perioden 2003-2005 være på 15,4 %. Udsigterne for hukommelsessegmentet (herunder SRAM, DRAM og andre ikke-volatile hukommelsesprodukter) er ligeledes gunstige. For perioden 2003-2005 forudses det, at den gennemsnitlige årlige vækstrate på verdensmarkedet for hukommelsesprodukter når op på 21,6 %:

Tabel 8

(mio. USD)

2003

2004

2005

Halvledere

160 711

191 861

216 051

% vækst

14,2 %

19,4 %

12,6 %

Hukommelser

31 712

40 912

48 522

% vækst

17,3 %

29,0 %

18,6 %

| (69) | Oplysninger fra en anden uafhængig kilde (Gartner Dataquest) bekræfter ligeledes, at udsigterne for markedet for DRAM-hukommelser er meget positive:
  Tabel 9








  (henholdsvis mio. USD, mio. enheder og mio. megabytes) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2004 | 2005 |
| I transaktionsværdier | 18 095 | 26 647 | 36 000 |
| % vækst | 16,9 % | 47,3 % | 35,1 % |
| I unit shipments | 4 810 | 5 584 | 5 855 |
| % vækst | 13,3 % | 16,1 % | 4,9 % |
| I megabytes | 112 426 | 170 036 | 262 690 |
| % vækst | 53,4 % | 51,2 % | 54,5 % |

(69)

Oplysninger fra en anden uafhængig kilde (Gartner Dataquest) bekræfter ligeledes, at udsigterne for markedet for DRAM-hukommelser er meget positive:

Tabel 9

(henholdsvis mio. USD, mio. enheder og mio. megabytes)

2003

2004

2005

I transaktionsværdier

18 095

26 647

36 000

% vækst

16,9 %

47,3 %

35,1 %

I unit shipments

4 810

5 584

5 855

% vækst

13,3 %

16,1 %

4,9 %

I megabytes

112 426

170 036

262 690

% vækst

53,4 %

51,2 %

54,5 %

| (70) | En restriktiv analyse af ovennævnte oplysninger vedrørende transaktionsværdien vil indikere, at markedet for DRAM-hukommelser har været absolut vigende i den relevante periode. Imidlertid vil en analyse af markedet i forhold til volumen (unit shipments og megabytes) føre til den konklusion, at markedet i virkeligheden er vokset i en takt, der er højere end fremstillingsindustrien i EØS i sin helhed. Det er klart, at den subsidierede import af DRAM-hukommelser fra Korea har haft en negativ indvirkning på verdensmarkedspriserne og således også på markedsværdierne i 2001 og, i mindre omfang, i 2002. På baggrund af denne usædvanlige hændelse på markedet mener Kommissionen, at statistikkerne for volumen i dette specifikke tilfælde sandsynligvis giver et mere retvisende billede af markedsudviklingen i den relevante periode. Imidlertid kan data vedrørende megabytes være betydeligt påvirket af de teknologiske fremskridt i industrien (en forøgelse af DRAM-hukommelsernes volumen i bit). Derfor mener Kommissionen, at markedsudviklingen i det omhandlede tilfælde bedst kan måles gennem data for unit shipments, og konkluderer, at 5,59 % er et fornuftigt og rimeligt estimat for den gennemsnitlige vækstrate for markedet for DRAM-hukommelser i den relevante periode. |
| --- | --- |

(70)

En restriktiv analyse af ovennævnte oplysninger vedrørende transaktionsværdien vil indikere, at markedet for DRAM-hukommelser har været absolut vigende i den relevante periode. Imidlertid vil en analyse af markedet i forhold til volumen (unit shipments og megabytes) føre til den konklusion, at markedet i virkeligheden er vokset i en takt, der er højere end fremstillingsindustrien i EØS i sin helhed. Det er klart, at den subsidierede import af DRAM-hukommelser fra Korea har haft en negativ indvirkning på verdensmarkedspriserne og således også på markedsværdierne i 2001 og, i mindre omfang, i 2002. På baggrund af denne usædvanlige hændelse på markedet mener Kommissionen, at statistikkerne for volumen i dette specifikke tilfælde sandsynligvis giver et mere retvisende billede af markedsudviklingen i den relevante periode. Imidlertid kan data vedrørende megabytes være betydeligt påvirket af de teknologiske fremskridt i industrien (en forøgelse af DRAM-hukommelsernes volumen i bit). Derfor mener Kommissionen, at markedsudviklingen i det omhandlede tilfælde bedst kan måles gennem data for unit shipments, og konkluderer, at 5,59 % er et fornuftigt og rimeligt estimat for den gennemsnitlige vækstrate for markedet for DRAM-hukommelser i den relevante periode.

| (71) | Som nævnt ovenfor anses et marked ifølge de multisektorale rammebestemmelser for at være vigende, når den gennemsnitlige årlige vækstrate for det skønnede forbrug af det relevante produkt er mere end 10 % lavere end det årlige gennemsnit for fremstillingsindustrien i EØS i sin helhed. I perioden 1997-2002 havde fremstillingsindustrien i EØS en gennemsnitlig vækstrate på 4,84 %. Eftersom den gennemsnitlige årlige vækstrate for markedet for DRAM-hukommelser i den relevante periode lå over dette niveau, mener Kommissionen, at markedet ikke var vigende, og konkurrencefaktoren fastsættes således til 1. |
| --- | --- |

(71)

Som nævnt ovenfor anses et marked ifølge de multisektorale rammebestemmelser for at være vigende, når den gennemsnitlige årlige vækstrate for det skønnede forbrug af det relevante produkt er mere end 10 % lavere end det årlige gennemsnit for fremstillingsindustrien i EØS i sin helhed. I perioden 1997-2002 havde fremstillingsindustrien i EØS en gennemsnitlig vækstrate på 4,84 %. Eftersom den gennemsnitlige årlige vækstrate for markedet for DRAM-hukommelser i den relevante periode lå over dette niveau, mener Kommissionen, at markedet ikke var vigende, og konkurrencefaktoren fastsættes således til 1.

| (72) | Endelig bemærker Kommissionen, at Infineon på nuværende tidspunkt er genstand for en undersøgelse for angiveligt at have deltaget i et kartel inden for DRAM-sektoren [...]. Kommissionen har ligeledes kendskab til, at Infineon er involveret i en tvist vedrørende påstået krænkelse af patentrettigheder i USA. Det førstnævnte forhold kan i særdeleshed få en kraftig indvirkning på ovennævnte analyse af markedet. Imidlertid er der endnu ikke taget endelig stilling i nogen af procedurerne, og det er på dette tidspunkt ikke muligt at tage højde for deres potentielle indvirkning på markedet. Kommissionen skal erindre de portugisiske myndigheder om, at såfremt oplysningerne, på baggrund af hvilke der konkluderes, viser sig at være ukorrekte i henhold til artikel 9 i procedureforordningen (16), eller hvis det som følge af ovennævnte procedurer senere konkluderes, at indvirkningen fra de angivelige overtrædelser af konkurrenceretten ikke var ubetydelig, forbeholder Kommissionen sig sin fulde ret til på ny at genvurdere markedsvilkårene gennem en ny analyse og om nødvendigt trække nærværende beslutning tilbage. |
| --- | --- |

(72)

Endelig bemærker Kommissionen, at Infineon på nuværende tidspunkt er genstand for en undersøgelse for angiveligt at have deltaget i et kartel inden for DRAM-sektoren [...]. Kommissionen har ligeledes kendskab til, at Infineon er involveret i en tvist vedrørende påstået krænkelse af patentrettigheder i USA. Det førstnævnte forhold kan i særdeleshed få en kraftig indvirkning på ovennævnte analyse af markedet. Imidlertid er der endnu ikke taget endelig stilling i nogen af procedurerne, og det er på dette tidspunkt ikke muligt at tage højde for deres potentielle indvirkning på markedet. Kommissionen skal erindre de portugisiske myndigheder om, at såfremt oplysningerne, på baggrund af hvilke der konkluderes, viser sig at være ukorrekte i henhold til artikel 9 i procedureforordningen (16), eller hvis det som følge af ovennævnte procedurer senere konkluderes, at indvirkningen fra de angivelige overtrædelser af konkurrenceretten ikke var ubetydelig, forbeholder Kommissionen sig sin fulde ret til på ny at genvurdere markedsvilkårene gennem en ny analyse og om nødvendigt trække nærværende beslutning tilbage.

| (73) | For meget kapitalintensive projekter fastsætter de multisektorale rammebestemmelser en kapitalintensitetsfaktor, der skal justere den maksimalt tilladte støtteintensitet for at fremme projekter, der faktisk bidrager til at nedbringe arbejdsløsheden ved at skabe relativt mange nye job. Dette kriterium tager ligeledes højde for en eventuel fordrejende virkning, støtten kan have for slutproduktets pris. |
| --- | --- |

(73)

For meget kapitalintensive projekter fastsætter de multisektorale rammebestemmelser en kapitalintensitetsfaktor, der skal justere den maksimalt tilladte støtteintensitet for at fremme projekter, der faktisk bidrager til at nedbringe arbejdsløsheden ved at skabe relativt mange nye job. Dette kriterium tager ligeledes højde for en eventuel fordrejende virkning, støtten kan have for slutproduktets pris.

| (74) | Ifølge Portugal har projektet ført til direkte skabelse af 264 job fordelt som følger:
  Tabel 10






  Område | Direkte job |
| --- | --- | --- |
| Montering | 131 |
| Testning | 116 |
| It | 11 |
| Kvalitetskontrol | 6 |
| I alt | 264 |

(74)

Ifølge Portugal har projektet ført til direkte skabelse af 264 job fordelt som følger:

Tabel 10

Område

Direkte job

Montering

131

Testning

116

It

11

Kvalitetskontrol

6

I alt

264

| (75) | Portugal forklarer imidlertid, at der samtidig er nedlagt 12 job. Det er grunden til, at Portugal mener, at der netto er skabt 252 job i direkte tilknytning til projektet. |
| --- | --- |

(75)

Portugal forklarer imidlertid, at der samtidig er nedlagt 12 job. Det er grunden til, at Portugal mener, at der netto er skabt 252 job i direkte tilknytning til projektet.

| (76) | Kommissionen mener, at de 252 direkte skabte job kan betragtes som skabt i tilknytning til investeringen, eftersom det drejer sig om et rimeligt antal i forhold til en kapacitetsstigning på 150 %. |
| --- | --- |

(76)

Kommissionen mener, at de 252 direkte skabte job kan betragtes som skabt i tilknytning til investeringen, eftersom det drejer sig om et rimeligt antal i forhold til en kapacitetsstigning på 150 %.

| (77) | Derudover erklærer Portugal, at alle de eksisterende job i Infineon Portugal (596 job) er bevaret som følge af investeringen. Ifølge Portugal har Infineon-koncernen placeret sine back-end-produktionsenheder i Portugal og Malaysia. Var investeringsprojektet ikke blevet gennemført i Portugal, ville Infineon-koncernen have overført alle sine back-end-operationer til Malaysia, hvilket ville indebære tab af alle job i Portugal. Dette forhold bevises af følgende dokumentation:






  a) | Portugal har fremlagt dokumentation for, at de anslåede omkostninger ved overførsel af operationerne fra de portugisiske fabrikker til Malaysia er meget begrænsede selv i betragtning af transportomkostninger for udstyret, fratrædelsesgodtgørelser til medarbejderne, tilbagebetaling af statstilskud og merværdi opnået ved salg af grunde og bygninger. |
| --- | --- | --- |

(77)

Derudover erklærer Portugal, at alle de eksisterende job i Infineon Portugal (596 job) er bevaret som følge af investeringen. Ifølge Portugal har Infineon-koncernen placeret sine back-end-produktionsenheder i Portugal og Malaysia. Var investeringsprojektet ikke blevet gennemført i Portugal, ville Infineon-koncernen have overført alle sine back-end-operationer til Malaysia, hvilket ville indebære tab af alle job i Portugal. Dette forhold bevises af følgende dokumentation:

a)

Portugal har fremlagt dokumentation for, at de anslåede omkostninger ved overførsel af operationerne fra de portugisiske fabrikker til Malaysia er meget begrænsede selv i betragtning af transportomkostninger for udstyret, fratrædelsesgodtgørelser til medarbejderne, tilbagebetaling af statstilskud og merværdi opnået ved salg af grunde og bygninger.

| b) | Driftsomkostningerne i Malaysia er meget lavere end i Portugal. De fleste back-end-produktionsenheder er beliggende i Sydøstasien, eftersom denne region har de mest attraktive investeringsbetingelser, såsom de laveste lønninger (ca. 50 % af Portugals omkostninger til arbejdskraft), mere fleksible arbejdsmarkeder, adgang til kvalificeret arbejdskraft, lavere uddannelsesomkostninger, lavere omkostninger til forsyningstjenester (energi, vand, gas), billigere grunde og byggeri, geografisk nærhed til kunderne, adgang til leverandører, en mere fleksibel støttepolitik, et mere gunstigt skatteklima og mindre strenge miljøkrav. |
| --- | --- |

b)

Driftsomkostningerne i Malaysia er meget lavere end i Portugal. De fleste back-end-produktionsenheder er beliggende i Sydøstasien, eftersom denne region har de mest attraktive investeringsbetingelser, såsom de laveste lønninger (ca. 50 % af Portugals omkostninger til arbejdskraft), mere fleksible arbejdsmarkeder, adgang til kvalificeret arbejdskraft, lavere uddannelsesomkostninger, lavere omkostninger til forsyningstjenester (energi, vand, gas), billigere grunde og byggeri, geografisk nærhed til kunderne, adgang til leverandører, en mere fleksibel støttepolitik, et mere gunstigt skatteklima og mindre strenge miljøkrav.

| c) | En producent af DRAM-hukommelser (TI/Samsung), der beskæftigede 740 medarbejdere, lukkede sin virksomhed i Portugal, før Infineon etablerede en fabrik i området. Infineon ansatte øjeblikkeligt 100 af disse medarbejdere. Der findes ikke i Portugal nogen som helst alternativ fabrik inden for DRAM-sektoren, der kan ansætte Infineons medarbejdere. |
| --- | --- |

c)

En producent af DRAM-hukommelser (TI/Samsung), der beskæftigede 740 medarbejdere, lukkede sin virksomhed i Portugal, før Infineon etablerede en fabrik i området. Infineon ansatte øjeblikkeligt 100 af disse medarbejdere. Der findes ikke i Portugal nogen som helst alternativ fabrik inden for DRAM-sektoren, der kan ansætte Infineons medarbejdere.

| d) | Før gennemførelsen af investeringen deltog de fleste af Infineons medarbejdere direkte eller indirekte i produktionsprocessen (anslået til 489 job, herunder produktionslinjer, forskning, kvalitetskontrol, mv.). Job inden for produktionsområdet beskæftiger hovedsageligt medarbejdere med et lavt kvalifikationsniveau, der har fået en specifik intensiv uddannelse (fokuseret på det anvendte udstyr), og nogle af disse medarbejdere er ældre (navnlig dem, som stammer fra TI/Samsung). Derfor er det rimeligt at antage, at deres mulighed for ny beskæftigelse er yderst begrænset. |
| --- | --- |

d)

Før gennemførelsen af investeringen deltog de fleste af Infineons medarbejdere direkte eller indirekte i produktionsprocessen (anslået til 489 job, herunder produktionslinjer, forskning, kvalitetskontrol, mv.). Job inden for produktionsområdet beskæftiger hovedsageligt medarbejdere med et lavt kvalifikationsniveau, der har fået en specifik intensiv uddannelse (fokuseret på det anvendte udstyr), og nogle af disse medarbejdere er ældre (navnlig dem, som stammer fra TI/Samsung). Derfor er det rimeligt at antage, at deres mulighed for ny beskæftigelse er yderst begrænset.

| e) | Som følge af investeringen var der behov for en stor uddannelsesindsats med henblik på produktion af DRAM-hukommelser med større kapacitet samt indførelse af et nyt produkt (board on chip). |
| --- | --- |

e)

Som følge af investeringen var der behov for en stor uddannelsesindsats med henblik på produktion af DRAM-hukommelser med større kapacitet samt indførelse af et nyt produkt (board on chip).

| f) | Produktionen af de tidligere produkter (chips på 16 MB og 64 MB) ophørte efter gennemførelsen af investeringen. Som en følge af investeringen produceres på nuværende tidspunkt kun de nye chips med en højere hukommelseskapacitet. |
| --- | --- |

f)

Produktionen af de tidligere produkter (chips på 16 MB og 64 MB) ophørte efter gennemførelsen af investeringen. Som en følge af investeringen produceres på nuværende tidspunkt kun de nye chips med en højere hukommelseskapacitet.

| (78) | Kommissionen konkluderede, at der rent faktisk var en stor sandsynlighed for, at den portugisiske fabrik ville blive lukket, hvis ikke investeringen blev gennemført. |
| --- | --- |

(78)

Kommissionen konkluderede, at der rent faktisk var en stor sandsynlighed for, at den portugisiske fabrik ville blive lukket, hvis ikke investeringen blev gennemført.

| (79) | Kommissionen mener således, at den nye investering har bevaret de 596 eksisterende job og skabt 252 nye job, hvorved det samlede antal job når op på 848. Kapitalintensitetsfaktoren ved en støtteberettiget investering på 141 036 103 EUR, der indebærer skabelse og bevarelse af 848 job, svarer til en ratio på 166 316 EUR pr. job. Derfor fastsættes faktor »I« for justering af den maksimale støtteintensitet til 1. |
| --- | --- |

(79)

Kommissionen mener således, at den nye investering har bevaret de 596 eksisterende job og skabt 252 nye job, hvorved det samlede antal job når op på 848. Kapitalintensitetsfaktoren ved en støtteberettiget investering på 141 036 103 EUR, der indebærer skabelse og bevarelse af 848 job, svarer til en ratio på 166 316 EUR pr. job. Derfor fastsættes faktor »I« for justering af den maksimale støtteintensitet til 1.

| (80) | Regionalvirkningsindikatoren tager hensyn til de gavnlige virkninger af subsidierede nyinvesteringer for den pågældende regions økonomi. Kommissionen mener, at jobskabelsen kan anvendes som en indikator for et projekts bidrag til udvikling af en region. En kapitalintensiv investering kan indirekte skabe et betydeligt antal job i den pågældende region samt i de tilstødende regioner. Det drejer sig her om job, der direkte skabes af projektet, samt job, der skabes af leverandører og hovedkunder som respons på den subsidierede investering. |
| --- | --- |

(80)

Regionalvirkningsindikatoren tager hensyn til de gavnlige virkninger af subsidierede nyinvesteringer for den pågældende regions økonomi. Kommissionen mener, at jobskabelsen kan anvendes som en indikator for et projekts bidrag til udvikling af en region. En kapitalintensiv investering kan indirekte skabe et betydeligt antal job i den pågældende region samt i de tilstødende regioner. Det drejer sig her om job, der direkte skabes af projektet, samt job, der skabes af leverandører og hovedkunder som respons på den subsidierede investering.

| (81) | Ifølge Portugal har projektet indirekte skabt 30 job i regionen. Disse indirekte job er skabt af lokale leverandører af udstyr og tjenesteydelser. Eftersom det drejer sig om et beskedent antal i forhold til investeringens omfang, går Kommissionen ud fra, at tallene er korrekte. Selvom der ses bort fra den indirekte skabelse af job, ville det i øvrigt ikke påvirke fastsættelsen af regionalvirkningsindikatoren. Derfor fastsætter Kommissionen regionalvirkningsindikatoren (»M«) til 1. |
| --- | --- |

(81)

Ifølge Portugal har projektet indirekte skabt 30 job i regionen. Disse indirekte job er skabt af lokale leverandører af udstyr og tjenesteydelser. Eftersom det drejer sig om et beskedent antal i forhold til investeringens omfang, går Kommissionen ud fra, at tallene er korrekte. Selvom der ses bort fra den indirekte skabelse af job, ville det i øvrigt ikke påvirke fastsættelsen af regionalvirkningsindikatoren. Derfor fastsætter Kommissionen regionalvirkningsindikatoren (»M«) til 1.

| (82) | I henhold til ovenstående beregnes den maksimalt tilladte støtteintensitet på følgende måde: 32 % × 1 × 1 × 1 = 32 % netto. Den påtænkte støtte er på 41 504 299 EUR, svarende til en maksimalt tilladt støtteintensitet på 29,4 % netto, som Portugal agter at bevilge til Infineon Portugal til dennes investering i Vila do Conde, og denne ligger altså under den maksimale støtteintensitet beregnes efter de multisektorale rammebestemmelser. |
| --- | --- |

(82)

I henhold til ovenstående beregnes den maksimalt tilladte støtteintensitet på følgende måde: 32 % × 1 × 1 × 1 = 32 % netto. Den påtænkte støtte er på 41 504 299 EUR, svarende til en maksimalt tilladt støtteintensitet på 29,4 % netto, som Portugal agter at bevilge til Infineon Portugal til dennes investering i Vila do Conde, og denne ligger altså under den maksimale støtteintensitet beregnes efter de multisektorale rammebestemmelser.

| (83) | For al støtte godkendt af Kommissionen i henhold til de multisektorale rammebestemmelser kræver Kommissionen, at enhver kontrakt vedrørende tildeling af støtte mellem den relevante myndighed i medlemsstaten og støttemodtageren indeholder en bestemmelse vedrørende tilbagebetaling i tilfælde af misligholdelse af kontrakten, eller at den specificerer, at den sidste udbetaling af et stort støttebeløb (f.eks. 25 %) kun vil blive realiseret, når støttemodtageren over for medlemsstaten har bevist, at gennemførelsen af projektet er i overensstemmelse med Kommissionens beslutning og på betingelse af, at Kommissionen, på baggrund af de af medlemsstaten indsendte oplysninger, inden for en frist på 60 arbejdsdage har givet tilsagn eller ikke har gjort indsigelse over for den endelige udbetaling af støtten. |
| --- | --- |

(83)

For al støtte godkendt af Kommissionen i henhold til de multisektorale rammebestemmelser kræver Kommissionen, at enhver kontrakt vedrørende tildeling af støtte mellem den relevante myndighed i medlemsstaten og støttemodtageren indeholder en bestemmelse vedrørende tilbagebetaling i tilfælde af misligholdelse af kontrakten, eller at den specificerer, at den sidste udbetaling af et stort støttebeløb (f.eks. 25 %) kun vil blive realiseret, når støttemodtageren over for medlemsstaten har bevist, at gennemførelsen af projektet er i overensstemmelse med Kommissionens beslutning og på betingelse af, at Kommissionen, på baggrund af de af medlemsstaten indsendte oplysninger, inden for en frist på 60 arbejdsdage har givet tilsagn eller ikke har gjort indsigelse over for den endelige udbetaling af støtten.

| (84) | Kommissionen bemærker, at investeringen er gennemført for nylig, og at der endnu ikke er foretaget nogen form for udbetaling, da denne afventer Kommissionens beslutning. Ifølge Portugal er investeringen gennemført som planlagt. Det gælder især antallet af skabte job, og det samlede investeringsbeløb svarer til de ovenfor anførte oplysninger. |
| --- | --- |

(84)

Kommissionen bemærker, at investeringen er gennemført for nylig, og at der endnu ikke er foretaget nogen form for udbetaling, da denne afventer Kommissionens beslutning. Ifølge Portugal er investeringen gennemført som planlagt. Det gælder især antallet af skabte job, og det samlede investeringsbeløb svarer til de ovenfor anførte oplysninger.

| (85) | Kommissionen mener således, at Portugal har opfyldt sine forpligtelser i henhold til punkt 6 i de multisektorale rammebestemmelser. |
| --- | --- |

(85)

Kommissionen mener således, at Portugal har opfyldt sine forpligtelser i henhold til punkt 6 i de multisektorale rammebestemmelser.

VI.   KONKLUSIONER

| (86) | I lyset af ovenstående betragtninger konkluderer Kommissionen, at det påtænkte støttebeløb opfylder de nødvendige betingelser for at blive anset som foreneligt med fællesmarkedet — |
| --- | --- |

(86)

I lyset af ovenstående betragtninger konkluderer Kommissionen, at det påtænkte støttebeløb opfylder de nødvendige betingelser for at blive anset som foreneligt med fællesmarkedet —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Den af Portugal påtænkte statsstøtte til Infineon Technologies, Portugal, SA, på 41 504 299 EUR i nettosubventionsækvivalent opfylder de nødvendige betingelser for at blive anset for forenelig med fællesmarkedet. Støtten på 41 504 299 EUR i nettosubventionsækvivalent godkendes således på grundlag af de for øjeblikket foreliggende oplysninger.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til Den Portugisiske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. marts 2004.

På Kommissionens vegne

Mario MONTI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT C 235 af 1.10.2003, s. 55.

1

(2)  EFT C 107 af 7.4.1998, s. 7.

2

(3)  Se fodnote 1.

3

(4)  Dele af denne tekst blev udeladt for at sikre, at ingen fortrolige oplysninger offentliggøres; de pågældende dele er omgivet af firkantede parenteser og forsynet med en stjerne.

4

(5)  Dele af denne tekst blev udeladt for at sikre, at ingen fortrolige oplysninger offentliggøres; de pågældende dele er omgivet af firkantede parenteser og forsynet med en stjerne.

5

(6)  Godkendt af Kommissionen den 26. juli 2000, Kommissionens brev SG(2000) D/106085 af 8. august 2000.

6

(7)  Godkendt af Kommissionen den 8. september 1999, Kommissionens brev SG(1999) D/07974 af 6. oktober 1999.

7

(8)  Dette beløb svarer til den del af lånet, der skal tilbagebetales, dvs. 56 414 441 EUR (lånets samlede beløb) – 42 310 831 EUR (tilskud).

8

(9)  Denne definition af det relevante produktmarked er ligeledes anvendt af Kommissionen i sag JV.44 Hitachi/Nec, punkt 14-20 (beslutning af 3. maj 2000).

9

(10)  EFT C 74 af 10.3.1998, s. 9.

10

(11)  Kommissionens brev SG(2000) D/100638 af 19. januar 2000.

11

(12)  Se Kommissionens beslutning af 8. maj 2001, Wacker Chemie, og Kommissionens beslutning af 3. juli 2001, Kronoply.

12

Wacker Chemie

Kronoply

(13)  Data fremlagt af et uafhængigt forskningsinstitut, VLSI Research Inc.

13

(14)  Kommissionens forordning (EF) nr. 708/2003 (EUT L 102 af 24.4.2003, s. 7) (midlertidige kompensationsforanstaltninger); Rådets forordning (EF) nr. 1480/2003 (EUT L 212 af 22.8.2003, s. 1) (endelige kompensationsforanstaltninger).

14

(15)  Kilde: Gartner Dataquest (november 2003).

15

Kilde

(16)  Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999, der fastsætter regler for gennemførelse af EF-traktatens artikel 88 (EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1).

16

---

| 12.5.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 120/21 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 120/21

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 20. oktober 2004

om en statsstøtteforanstaltning, som Tyskland har gennemført til fordel for Kvaerner Warnow Werft

(meddelt under nummer K(2004) 3921)

(Kun den tyske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2005/374/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

under henvisning til Rådets direktiv 90/684/EØF af 21. december 1990 om støtte til skibsbygningsindustrien (1), i den version, som fremgår af direktiv 92/68/EØF (2),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med ovennævnte bestemmelser (3) og under hensyntagen til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGSFORLØB

| (1) | Den tyske presse berettede den 12. juni 1999, at Kvaerner Warnow Werft GmbH (KWW) havde ydet et lån på ca. 205 mio. EUR (4) til sit moderselskab Kvaerner. |
| --- | --- |

(1)

Den tyske presse berettede den 12. juni 1999, at Kvaerner Warnow Werft GmbH (KWW) havde ydet et lån på ca. 205 mio. EUR (4) til sit moderselskab Kvaerner.

| (2) | Ved brev af 16. juni 1999 bad Kommissionen Tyskland om detaljerede oplysninger om oprindelsen til disse midler for at sikre sig, at disse ikke stammede fra overskydende støtte udbetalt til virksomheden i 1993-1995 eller indeholdt eventuelle andre støtteelementer. Den 22. juni 1999 blev der afholdt et møde i Bruxelles med repræsentanter for Tyskland og KWW for at kaste lys over sagen. Kommissionen udbad sig yderligere oplysninger fra Tyskland ved brev af 23. juni 1999, 12. juli 1999 og 8. oktober 1999. Tyskland svarede ved brev af 16. juni 1999 og 30. september 1999. |
| --- | --- |

(2)

Ved brev af 16. juni 1999 bad Kommissionen Tyskland om detaljerede oplysninger om oprindelsen til disse midler for at sikre sig, at disse ikke stammede fra overskydende støtte udbetalt til virksomheden i 1993-1995 eller indeholdt eventuelle andre støtteelementer. Den 22. juni 1999 blev der afholdt et møde i Bruxelles med repræsentanter for Tyskland og KWW for at kaste lys over sagen. Kommissionen udbad sig yderligere oplysninger fra Tyskland ved brev af 23. juni 1999, 12. juli 1999 og 8. oktober 1999. Tyskland svarede ved brev af 16. juni 1999 og 30. september 1999.

| (3) | Ved brev af 29. februar 2000 meddelte Kommissionen Tyskland, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, med hensyn til støtteforanstaltningen. |
| --- | --- |

(3)

Ved brev af 29. februar 2000 meddelte Kommissionen Tyskland, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, med hensyn til støtteforanstaltningen.

| (4) | Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende
   (5). Samtidig blev interesserede parter opfordret til at fremsætte deres bemærkninger til foranstaltningen. Tyskland svarede ved brev af 31. marts 2000. KWW indsendte sine bemærkninger med fax af 6. juni 2000. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende
   (5). Samtidig blev interesserede parter opfordret til at fremsætte deres bemærkninger til foranstaltningen. Tyskland svarede ved brev af 31. marts 2000. KWW indsendte sine bemærkninger med fax af 6. juni 2000.

| (5) | Kommissionen modtog også bemærkninger fra interesserede parter. Den videresendte dem til Tyskland, som indsendte sine bemærkninger hertil med fax af 6. juli 2000 og 4. august 2000. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen modtog også bemærkninger fra interesserede parter. Den videresendte dem til Tyskland, som indsendte sine bemærkninger hertil med fax af 6. juli 2000 og 4. august 2000.

II.   DETALJERET BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

| (6) | I oktober 1992 solgte den tyske Treuhandanstalt (THA) det østtyske skibsværft Neue Warnow Werft GmbH (WW), som er KWW's forgænger, til den norske industrikoncern Kvaerner as. |
| --- | --- |

(6)

I oktober 1992 solgte den tyske Treuhandanstalt (THA) det østtyske skibsværft Neue Warnow Werft GmbH (WW), som er KWW's forgænger, til den norske industrikoncern Kvaerner as.

| (7) | Den 20. juli 1992 vedtog Rådet direktiv 92/68/EØF om ændring af direktiv 90/684/EØF, hvilket indebar, at der for skibsværfterne i Østtyskland indførtes en undtagelse fra de regler, der gjaldt for andre værfter i Fællesskabet, således at der på disse værfter kunne gennemføres en hurtig og omfattende omstrukturering. Denne undtagelse betød frem for alt, at de østtyske værfter kunne modtage store beløb i driftsstøtte indtil den 31. december 1993. |
| --- | --- |

(7)

Den 20. juli 1992 vedtog Rådet direktiv 92/68/EØF om ændring af direktiv 90/684/EØF, hvilket indebar, at der for skibsværfterne i Østtyskland indførtes en undtagelse fra de regler, der gjaldt for andre værfter i Fællesskabet, således at der på disse værfter kunne gennemføres en hurtig og omfattende omstrukturering. Denne undtagelse betød frem for alt, at de østtyske værfter kunne modtage store beløb i driftsstøtte indtil den 31. december 1993.

| (8) | I forbindelse med vedtagelsen af denne undtagelse forpligtede Kommissionen sig over for Rådet til at benytte sine kontrol- og undersøgelsesbeføjelser til at sikre, at de østtyske værfter kun modtager den støtte, der er nødvendig for omstruktureringen. |
| --- | --- |

(8)

I forbindelse med vedtagelsen af denne undtagelse forpligtede Kommissionen sig over for Rådet til at benytte sine kontrol- og undersøgelsesbeføjelser til at sikre, at de østtyske værfter kun modtager den støtte, der er nødvendig for omstruktureringen.

| (9) | Ved brev af 30. oktober 1992 meddelte Tyskland Kommissionen, at WW blev privatiseret via en købsaftale. I forskellige breve redegjorde Tyskland yderligere for købsaftalen, omstruktureringen og de påtænkte støtteforanstaltninger. |
| --- | --- |

(9)

Ved brev af 30. oktober 1992 meddelte Tyskland Kommissionen, at WW blev privatiseret via en købsaftale. I forskellige breve redegjorde Tyskland yderligere for købsaftalen, omstruktureringen og de påtænkte støtteforanstaltninger.

| (10) | Ifølge købsaftalen skulle WW stifte KWW med henblik på privatiseringen og overføre visse aktiver og passiver til det. Omstruktureringen skulle være afsluttet ved udgangen af 1995. |
| --- | --- |

(10)

Ifølge købsaftalen skulle WW stifte KWW med henblik på privatiseringen og overføre visse aktiver og passiver til det. Omstruktureringen skulle være afsluttet ved udgangen af 1995.

| (11) | Ifølge punkt 7 i købsaftalen skulle THA støtte privatiseringen gennem yderligere foranstaltninger. Dets deltagelse blev forhandlet på grundlag af den foreløbige balance pr. 1. oktober 1992. Som led i finansieringen skulle virksomheden råde over en egenkapital på ca. 53,7 mio. EUR (105 mio. DEM). Endvidere skulle den foreløbige balance udvise en særlig hensættelse på 223,2 mio. EUR (436,5 mio. DEM) til finansiering af catch-up-investeringer og ca. 230,08 mio. EUR (450 mio. DEM) til dækning af tab, som KWW har lidt under omstruktureringsperioden som følge af faldende produktion eller manglende konkurrenceevne (herefter benævnt »tabsdækning«). |
| --- | --- |

(11)

Ifølge punkt 7 i købsaftalen skulle THA støtte privatiseringen gennem yderligere foranstaltninger. Dets deltagelse blev forhandlet på grundlag af den foreløbige balance pr. 1. oktober 1992. Som led i finansieringen skulle virksomheden råde over en egenkapital på ca. 53,7 mio. EUR (105 mio. DEM). Endvidere skulle den foreløbige balance udvise en særlig hensættelse på 223,2 mio. EUR (436,5 mio. DEM) til finansiering af catch-up-investeringer og ca. 230,08 mio. EUR (450 mio. DEM) til dækning af tab, som KWW har lidt under omstruktureringsperioden som følge af faldende produktion eller manglende konkurrenceevne (herefter benævnt »tabsdækning«).

| (12) | For at muliggøre privatiseringen og omstruktureringen af værftet foreslog Tyskland ved brev af 27. november 1992 støtteforanstaltninger på i alt ca. 720,5 mio. EUR (1 409,2 mio. DEM). |
| --- | --- |

(12)

For at muliggøre privatiseringen og omstruktureringen af værftet foreslog Tyskland ved brev af 27. november 1992 støtteforanstaltninger på i alt ca. 720,5 mio. EUR (1 409,2 mio. DEM).

| (13) | Under hensyntagen til kontrolbestemmelsen i direktiv 90/684/EØF samt det forhold, at der kun kunne godkendes driftsstøtte indtil den 31. december 1993, besluttede Kommissionen at godkende støtteforanstaltningerne for værftet i fem rater. Det godkendte støttebeløb lå tilsammen under det beløb, som Tyskland havde anmodet om i november 1992. I beslutningen om den første rate godkendte Kommissionen følgende støtte: | Kommissionens beslutning N 692/D/91 — meddelt Tyskland ved brev af 3. marts 1993 (SG(93) D/4052)







  — | Driftsstøtte på 23,3 mio. EUR (45,5 mio. DEM), heraf 6 mio. EUR (11,7 mio. DEM) til dækning af en del af tabene på kontrakter indgået efter den 1. juli 1990, 3,1 mio. EUR (6,1 mio. DEM) som Wettbewerbshilfe og 14,2 mio. EUR (27,75 mio. DEM) som tilførsel af egenkapital. |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

Under hensyntagen til kontrolbestemmelsen i direktiv 90/684/EØF samt det forhold, at der kun kunne godkendes driftsstøtte indtil den 31. december 1993, besluttede Kommissionen at godkende støtteforanstaltningerne for værftet i fem rater. Det godkendte støttebeløb lå tilsammen under det beløb, som Tyskland havde anmodet om i november 1992. I beslutningen om den første rate godkendte Kommissionen følgende støtte:

Kommissionens beslutning N 692/D/91 — meddelt Tyskland ved brev af 3. marts 1993 (SG(93) D/4052)

—

Driftsstøtte på 23,3 mio. EUR (45,5 mio. DEM), heraf 6 mio. EUR (11,7 mio. DEM) til dækning af en del af tabene på kontrakter indgået efter den 1. juli 1990, 3,1 mio. EUR (6,1 mio. DEM) som Wettbewerbshilfe og 14,2 mio. EUR (27,75 mio. DEM) som tilførsel af egenkapital.

| — | Driftsstøtte på 42,1 mio. EUR (82,4 mio. DEM) i form af THA's overtagelse af gammel gæld. |
| --- | --- |

—

Driftsstøtte på 42,1 mio. EUR (82,4 mio. DEM) i form af THA's overtagelse af gammel gæld.

| — | Investeringsstøtte på 65,2 mio. EUR (127,5 mio. DEM). |
| --- | --- |

—

Investeringsstøtte på 65,2 mio. EUR (127,5 mio. DEM).

| — | Nedlukningsstøtte på 13,8 mio. EUR (27 mio. DEM). |
| --- | --- |

—

Nedlukningsstøtte på 13,8 mio. EUR (27 mio. DEM).

I alt blev der med denne beslutning godkendt statsstøtte på 144,4 mio. EUR (282,4 mio. DEM).

| (14) | Før Kommissionen godkendte yderligere rater, bad den ved brev af 2. april 1993, 12. juli 1993 og 11. oktober 1993 Tyskland om at indsende yderligere oplysninger om forventede og faktiske tab i forbindelse med skibsbygningsordrer, der skulle udføres under omstruktureringen, samt yderligere oplysninger om de planlagte investeringer. I brevet af 11. oktober 1993 krævede Kommissionen desuden, at Tyskland skulle begrunde, hvorfor de forventede tab ved de første seks af de tolv skibsbygningsordrer, som tabsdækningen og Wettbewerbshilfe var beregnet til, kun ville beløbe sig til 29,4 % af de forventede samlede tab inkl. Wettbewerbshilfe. |
| --- | --- |

(14)

Før Kommissionen godkendte yderligere rater, bad den ved brev af 2. april 1993, 12. juli 1993 og 11. oktober 1993 Tyskland om at indsende yderligere oplysninger om forventede og faktiske tab i forbindelse med skibsbygningsordrer, der skulle udføres under omstruktureringen, samt yderligere oplysninger om de planlagte investeringer. I brevet af 11. oktober 1993 krævede Kommissionen desuden, at Tyskland skulle begrunde, hvorfor de forventede tab ved de første seks af de tolv skibsbygningsordrer, som tabsdækningen og Wettbewerbshilfe var beregnet til, kun ville beløbe sig til 29,4 % af de forventede samlede tab inkl. Wettbewerbshilfe.

| (15) | I sine svarskrivelser af 28. maj 1993 meddelte Tyskland Kommissionen, at de 230,08 mio. EUR (450 mio. DEM) til tabsdækning er en kompromisløsning, som sælger og køber har forhandlet sig frem til. Tyskland påpegede, at risikoen for yderligere tab skulle bæres af KWW, men at eventuelle besparelser til gengæld også skulle komme KWW til gode. |
| --- | --- |

(15)

I sine svarskrivelser af 28. maj 1993 meddelte Tyskland Kommissionen, at de 230,08 mio. EUR (450 mio. DEM) til tabsdækning er en kompromisløsning, som sælger og køber har forhandlet sig frem til. Tyskland påpegede, at risikoen for yderligere tab skulle bæres af KWW, men at eventuelle besparelser til gengæld også skulle komme KWW til gode.

| (16) | Desuden omfatter tabsdækningen på 230,08 mio. EUR (450 mio. EUR) ikke et beløb på 17,7 mio. EUR (34,6 mio. DEM) til fremtidige tab som følge af igangværende ordrer på cash carriers, som THA har overtaget som led i privatiseringen. Dækningen omfatter heller ikke et støttebeløb på 42,1 mio. EUR (82,4 mio. DEM) i form af THA's overtagelse af tidligere forpligtelser. |
| --- | --- |

(16)

Desuden omfatter tabsdækningen på 230,08 mio. EUR (450 mio. EUR) ikke et beløb på 17,7 mio. EUR (34,6 mio. DEM) til fremtidige tab som følge af igangværende ordrer på cash carriers, som THA har overtaget som led i privatiseringen. Dækningen omfatter heller ikke et støttebeløb på 42,1 mio. EUR (82,4 mio. DEM) i form af THA's overtagelse af tidligere forpligtelser.

| (17) | Ved brev af 16. november 1993 videresendte Tyskland et brev af 29. oktober 1993 fra KWW, hvori det blev forklaret, at tabsdækningen på ca. 230,08 mio. EUR (450 mio. DEM) ikke relaterer til 12, men 16 skibsbygningsordrer. Det fremgik af brevet, at tabene tilsyneladende var noget højere end tidligere angivet. |
| --- | --- |

(17)

Ved brev af 16. november 1993 videresendte Tyskland et brev af 29. oktober 1993 fra KWW, hvori det blev forklaret, at tabsdækningen på ca. 230,08 mio. EUR (450 mio. DEM) ikke relaterer til 12, men 16 skibsbygningsordrer. Det fremgik af brevet, at tabene tilsyneladende var noget højere end tidligere angivet.

| (18) | I slutningen af 1993 godkendte Kommissionen anden støtterate: | Kommissionens beslutning N 692/J/91 — meddelt Tyskland ved brev af 17. januar 1994 (SG(94) D/567)







  — | Driftsstøtte på 315,5 mio. EUR (617,1 mio. DEM), hvoraf 58 mio. EUR (113,5 mio. DEM) skulle udbetales kontant, nemlig 34,2 mio. EUR (66,9 mio. DEM) som Wettbewerbshilfe og 23,8 mio. EUR (46,6 mio. DEM) til dækning af tabene i forbindelse med kontrakter indgået efter den 1. juli 1990. |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

I slutningen af 1993 godkendte Kommissionen anden støtterate:

Kommissionens beslutning N 692/J/91 — meddelt Tyskland ved brev af 17. januar 1994 (SG(94) D/567)

—

Driftsstøtte på 315,5 mio. EUR (617,1 mio. DEM), hvoraf 58 mio. EUR (113,5 mio. DEM) skulle udbetales kontant, nemlig 34,2 mio. EUR (66,9 mio. DEM) som Wettbewerbshilfe og 23,8 mio. EUR (46,6 mio. DEM) til dækning af tabene i forbindelse med kontrakter indgået efter den 1. juli 1990.

| — | Det forklares i beslutningen, at driftsstøtten på 315,5 mio. EUR (617,1 mio. DEM) udgør den maksimale tilladelige driftsstøtte, der kan udbetales til værftet i relation til skibsbygningsordrer afgivet indtil den 31. december 1993. |
| --- | --- |

—

Det forklares i beslutningen, at driftsstøtten på 315,5 mio. EUR (617,1 mio. DEM) udgør den maksimale tilladelige driftsstøtte, der kan udbetales til værftet i relation til skibsbygningsordrer afgivet indtil den 31. december 1993.

| (19) | Kommissionen godkendte de sidste tre rater ved følgende beslutninger: | Kommissionens beslutning N 1/95 — meddelt Tyskland ved brev af 20. februar 1995 (SG(95) D/1818)







  — | Investeringsstøtte på 115,3 mio. EUR (225,5 mio. DEM), hvoraf 10,2 mio. EUR (20 mio. DEM) var »ikke-kontant« støtte. |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

Kommissionen godkendte de sidste tre rater ved følgende beslutninger:

Kommissionens beslutning N 1/95 — meddelt Tyskland ved brev af 20. februar 1995 (SG(95) D/1818)

—

Investeringsstøtte på 115,3 mio. EUR (225,5 mio. DEM), hvoraf 10,2 mio. EUR (20 mio. DEM) var »ikke-kontant« støtte.

| | Kommissionens beslutning N 637/95 — meddelt Tyskland ved brev af 18. oktober 1995 (SG(95) D/12821)







  — | Investeringsstøtte på 34,2 mio. EUR (66,9 mio. DEM). |
| --- | --- | --- |

Kommissionens beslutning N 637/95 — meddelt Tyskland ved brev af 18. oktober 1995 (SG(95) D/12821)

—

Investeringsstøtte på 34,2 mio. EUR (66,9 mio. DEM).

| | Kommissionens beslutning N 797/95 — meddelt Tyskland ved brev af 11. december 1995 (SG(95) D/15969)







  — | Investeringsstøtte på 29,6 mio. EUR (58 mio. DEM). |
| --- | --- | --- |

Kommissionens beslutning N 797/95 — meddelt Tyskland ved brev af 11. december 1995 (SG(95) D/15969)

—

Investeringsstøtte på 29,6 mio. EUR (58 mio. DEM).

| (20) | Det samlede støttebeløb, der blev godkendt med disse beslutninger, var i alt 380,9 mio. EUR (745 mio. DEM) i driftsstøtte (heraf 37,3 mio. EUR (73 mio. DEM = 66,9 mio. DEM + 6,1 mio. DEM) som Wettbewerbshilfe, 23,8 mio. EUR (46,6 mio. DEM) til dækning af en del af tabene på kontrakter indgået efter den 1. juli 1990 og 42,1 mio. EUR (82,4 mio. DEM) i form af en fritagelse for gammel gæld), i alt 242,8 mio. EUR (474,9 mio. DEM) i investeringsstøtte og 13,8 mio. EUR (27 mio. DEM) i nedlukningsstøtte. Dette svarer til en samlet støtte på ca. 637,45 mio. EUR (1 246,9 mio. DEM). |
| --- | --- |

(20)

Det samlede støttebeløb, der blev godkendt med disse beslutninger, var i alt 380,9 mio. EUR (745 mio. DEM) i driftsstøtte (heraf 37,3 mio. EUR (73 mio. DEM = 66,9 mio. DEM + 6,1 mio. DEM) som Wettbewerbshilfe, 23,8 mio. EUR (46,6 mio. DEM) til dækning af en del af tabene på kontrakter indgået efter den 1. juli 1990 og 42,1 mio. EUR (82,4 mio. DEM) i form af en fritagelse for gammel gæld), i alt 242,8 mio. EUR (474,9 mio. DEM) i investeringsstøtte og 13,8 mio. EUR (27 mio. DEM) i nedlukningsstøtte. Dette svarer til en samlet støtte på ca. 637,45 mio. EUR (1 246,9 mio. DEM).

| (21) | I Kommissionens beslutninger om godkendelse af de enkelte støtterater gøres der opmærksom på, at Kommissionen i forbindelse med ændringen af direktiv 90/684/EØF med hensyn til nævnte undtagelse over for Rådet forpligtede sig til at benytte sine kontrol- og undersøgelsesbeføjelser til at sikre, at de østtyske værfter kun modtager den støtte, der er nødvendig for omstruktureringen. |
| --- | --- |

(21)

I Kommissionens beslutninger om godkendelse af de enkelte støtterater gøres der opmærksom på, at Kommissionen i forbindelse med ændringen af direktiv 90/684/EØF med hensyn til nævnte undtagelse over for Rådet forpligtede sig til at benytte sine kontrol- og undersøgelsesbeføjelser til at sikre, at de østtyske værfter kun modtager den støtte, der er nødvendig for omstruktureringen.

| (22) | Kommissionen understregede, at den derfor kun kunne godkende støtten på den betingelse, at nødvendigheden er klart påvist, og betingelserne om modydelse for støtten i nævnte rådsdirektiv er nøje overholdt. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen understregede, at den derfor kun kunne godkende støtten på den betingelse, at nødvendigheden er klart påvist, og betingelserne om modydelse for støtten i nævnte rådsdirektiv er nøje overholdt.

| (23) | I alle de nævnte beslutninger gjorde Kommissionen Tyskland opmærksom på, at for at få frigjort yderligere beløb af det samlede planlagte støttebeløb skal de tyske myndigheder i henhold til Rådets direktiv 92/68/EØF afgive følgende oplysninger:






  a) | oplysninger, der kan dokumentere over for Kommissionen, at der fortsat er behov for støtten |
| --- | --- | --- |

(23)

I alle de nævnte beslutninger gjorde Kommissionen Tyskland opmærksom på, at for at få frigjort yderligere beløb af det samlede planlagte støttebeløb skal de tyske myndigheder i henhold til Rådets direktiv 92/68/EØF afgive følgende oplysninger:

a)

oplysninger, der kan dokumentere over for Kommissionen, at der fortsat er behov for støtten

| b) | oplysninger, der kan dokumentere over for Kommissionen, at investeringerne foretages i henhold til den investeringsplan, der er forelagt for Kommissionen, og vil resultere i den krævede kapacitetsbegrænsning |
| --- | --- |

b)

oplysninger, der kan dokumentere over for Kommissionen, at investeringerne foretages i henhold til den investeringsplan, der er forelagt for Kommissionen, og vil resultere i den krævede kapacitetsbegrænsning

| c) | rapporter, der kan dokumentere over for Kommissionen, at støtten ikke på nogen måde tilflyder andre værfter (spillover-rapporter). Disse rapporter skulle forelægges af en uafhængig statsautoriseret revisor. Indberetningspligten over for Kommissionen sluttede i 1995 ved udløbet af omstruktureringsperioden. |
| --- | --- |

c)

rapporter, der kan dokumentere over for Kommissionen, at støtten ikke på nogen måde tilflyder andre værfter (spillover-rapporter). Disse rapporter skulle forelægges af en uafhængig statsautoriseret revisor. Indberetningspligten over for Kommissionen sluttede i 1995 ved udløbet af omstruktureringsperioden.

| (24) | Den sidste spillover-rapport for perioden indtil den 31. december 1995 blev forelagt for Kommissionen ved brev af 9. juli 1996. Deri angives de opståede tab i forbindelse med skibsbygningsordrer før den 31. december 1995 til 230,08 mio. EUR (450 mio. DEM) (den modtagne Wettbewerbshilfe ikke iberegnet). Ifølge forbundsregeringen kunne de endelige tab endnu ikke beregnes på det tidspunkt, idet nogle af fartøjerne endnu ikke var blevet leveret, og fordi de finansielle risici i forbindelse med chartergarantierne stadig bestod. |
| --- | --- |

(24)

Den sidste spillover-rapport for perioden indtil den 31. december 1995 blev forelagt for Kommissionen ved brev af 9. juli 1996. Deri angives de opståede tab i forbindelse med skibsbygningsordrer før den 31. december 1995 til 230,08 mio. EUR (450 mio. DEM) (den modtagne Wettbewerbshilfe ikke iberegnet). Ifølge forbundsregeringen kunne de endelige tab endnu ikke beregnes på det tidspunkt, idet nogle af fartøjerne endnu ikke var blevet leveret, og fordi de finansielle risici i forbindelse med chartergarantierne stadig bestod.

| (25) | Først den 18. juni 1999 modtog Kommissionen, efter egen anmodning af 16. juni 1999, de fuldstændige årlige rapporter fra KWW med revisionspåtegning for 1992-1997 og den foreløbige balance for 1998. Den 30. juni 1999 sendte Tyskland Kommissionen et brev fra KWW's revisionsfirma (dateret 25. april 1997) om den faktiske anvendelse af omstruktureringsstøtten indtil udgangen af 1996. Det fremgik heraf, at de faktiske tab fra de pågældende skibsbygningsordrer, uden fradrag af Wettbewerbshilfe, beløb sig til ca. 178 mio. EUR (348,095 mio. DEM). I 1996 opstod der yderligere tab på 23,1 mio. EUR (45,121 mio. DEM), således at det samlede tab indtil den 31. december 1996 udgjorde 201,05 mio. EUR (393,216 mio. DEM). |
| --- | --- |

(25)

Først den 18. juni 1999 modtog Kommissionen, efter egen anmodning af 16. juni 1999, de fuldstændige årlige rapporter fra KWW med revisionspåtegning for 1992-1997 og den foreløbige balance for 1998. Den 30. juni 1999 sendte Tyskland Kommissionen et brev fra KWW's revisionsfirma (dateret 25. april 1997) om den faktiske anvendelse af omstruktureringsstøtten indtil udgangen af 1996. Det fremgik heraf, at de faktiske tab fra de pågældende skibsbygningsordrer, uden fradrag af Wettbewerbshilfe, beløb sig til ca. 178 mio. EUR (348,095 mio. DEM). I 1996 opstod der yderligere tab på 23,1 mio. EUR (45,121 mio. DEM), således at det samlede tab indtil den 31. december 1996 udgjorde 201,05 mio. EUR (393,216 mio. DEM).

| (26) | Da de faktiske tab helt tydeligt var lavere end forventet (262 mio. EUR (512,5 mio. DEM)), inklusive Wettbewerbshilfe på 31,9 mio. EUR (62,5 mio. DEM), bad Kommissionen ved brev af 23. juni 1999 Tyskland om at redegøre for overførslen af 204,5 mio. EUR (400 mio. DEM) gennem KWW til dets moderselskab. |
| --- | --- |

(26)

Da de faktiske tab helt tydeligt var lavere end forventet (262 mio. EUR (512,5 mio. DEM)), inklusive Wettbewerbshilfe på 31,9 mio. EUR (62,5 mio. DEM), bad Kommissionen ved brev af 23. juni 1999 Tyskland om at redegøre for overførslen af 204,5 mio. EUR (400 mio. DEM) gennem KWW til dets moderselskab.

| (27) | Det fremgår af svarbrevet af 30. juni 1999, at Tyskland ikke krævede differencen tilbagebetalt af KWW. Tyskland forklarede, at beløbet til tabsdækning var blevet garanteret og udgjorde et engangsbeløb, og at KWW derfor måtte beholde differencen. |
| --- | --- |

(27)

Det fremgår af svarbrevet af 30. juni 1999, at Tyskland ikke krævede differencen tilbagebetalt af KWW. Tyskland forklarede, at beløbet til tabsdækning var blevet garanteret og udgjorde et engangsbeløb, og at KWW derfor måtte beholde differencen.

| (28) | I beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure slog Kommissionen fast, at KWW havde modtaget 262 mio. EUR (512,5 mio. DEM) i driftsstøtte til dækning af tab (inklusive Wettbewerbshilfe på 32 mio. EUR (62,5 mio. DEM)), mens de faktiske tab kun beløb sig til 201,05 mio. EUR (393,216 mio. DEM). Dette tydede på, at KWW havde modtaget ca. 61 mio. EUR (119,284 mio. DEM) for meget til dækning af tab, hvilket er i strid med bestemmelsen om, at de østtyske værfter kun må modtage den støtte, der er nødvendig for deres omstrukturering. Kommissionen slog desuden fast, at den i alle sine godkendelsesbeslutninger tydeligt havde henvist til, at den i forbindelse med sine undersøgelses- og kontrolbeføjelser ville sikre, at værfterne kun modtager den støtte, der er nødvendig for deres omstrukturering. Da værfterne som følge heraf kun må modtage så meget i støtte, som de har behov for til deres omstrukturering, og eftersom Kommissionen har forpligtet sig til at kontrollere, at denne bestemmelse overholdes, er det kun dækning af faktiske tab, der kan anses for at være forenelig med Kommissionens godkendelsesbeslutninger. |
| --- | --- |

(28)

I beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure slog Kommissionen fast, at KWW havde modtaget 262 mio. EUR (512,5 mio. DEM) i driftsstøtte til dækning af tab (inklusive Wettbewerbshilfe på 32 mio. EUR (62,5 mio. DEM)), mens de faktiske tab kun beløb sig til 201,05 mio. EUR (393,216 mio. DEM). Dette tydede på, at KWW havde modtaget ca. 61 mio. EUR (119,284 mio. DEM) for meget til dækning af tab, hvilket er i strid med bestemmelsen om, at de østtyske værfter kun må modtage den støtte, der er nødvendig for deres omstrukturering. Kommissionen slog desuden fast, at den i alle sine godkendelsesbeslutninger tydeligt havde henvist til, at den i forbindelse med sine undersøgelses- og kontrolbeføjelser ville sikre, at værfterne kun modtager den støtte, der er nødvendig for deres omstrukturering. Da værfterne som følge heraf kun må modtage så meget i støtte, som de har behov for til deres omstrukturering, og eftersom Kommissionen har forpligtet sig til at kontrollere, at denne bestemmelse overholdes, er det kun dækning af faktiske tab, der kan anses for at være forenelig med Kommissionens godkendelsesbeslutninger.

| (29) | Kommissionen satte derfor spørgsmålstegn ved, om driftsstøtten på ca. 61 mio. EUR (119,284 mio. DEM) var forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen satte derfor spørgsmålstegn ved, om driftsstøtten på ca. 61 mio. EUR (119,284 mio. DEM) var forenelig med fællesmarkedet.

III.   BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

| (30) | Den 9. og den 13. juni 2000 modtog Kommissionen bemærkninger fra Skibsværftsforeningen, Foreningen af Jernskibs- og Maskinbyggerier i Danmark. Den 9. og den 28. juni 2000 modtog den endvidere bemærkninger fra Dansk Industri. KWW indsendte sine bemærkninger den 6. juni 2000. |
| --- | --- |

(30)

Den 9. og den 13. juni 2000 modtog Kommissionen bemærkninger fra Skibsværftsforeningen, Foreningen af Jernskibs- og Maskinbyggerier i Danmark. Den 9. og den 28. juni 2000 modtog den endvidere bemærkninger fra Dansk Industri. KWW indsendte sine bemærkninger den 6. juni 2000.

| (31) | Skibsværftsforeningen gør opmærksom på, hvor vigtigt det er, at Kommissionen konstant kontrollerer, at de eksisterende regler overholdes. I Danmark har flere værfter siden 1992 måttet lukke eller afskedige medarbejdere, således at antallet af arbejdspladser i denne sektor er halveret. Underkontrahenterne og leverandørerne har også mistet et stort antal arbejdspladser. Det er derfor stadig lige så vigtigt som tidligere at begrænse støttens negative indvirkninger på skibsbygningsindustrien i de øvrige medlemsstater. Som følge heraf kan der ikke fastsættes mindre strenge krav til vurderingen af støtten og dens betingelser end i perioden fra 1992 til 1994. |
| --- | --- |

(31)

Skibsværftsforeningen gør opmærksom på, hvor vigtigt det er, at Kommissionen konstant kontrollerer, at de eksisterende regler overholdes. I Danmark har flere værfter siden 1992 måttet lukke eller afskedige medarbejdere, således at antallet af arbejdspladser i denne sektor er halveret. Underkontrahenterne og leverandørerne har også mistet et stort antal arbejdspladser. Det er derfor stadig lige så vigtigt som tidligere at begrænse støttens negative indvirkninger på skibsbygningsindustrien i de øvrige medlemsstater. Som følge heraf kan der ikke fastsættes mindre strenge krav til vurderingen af støtten og dens betingelser end i perioden fra 1992 til 1994.

| (32) | Det fremgår af de forberedende dokumenter til direktiv 92/68/EØF, at Rådet fik forelagt en meget detaljeret analyse af støttens nødvendighed udarbejdet af Kommissionen. Ligesom i forbindelse med andre værfter var støtten underopdelt i eftergivelse af gammel gæld, tilførsel af egenkapital og tabsdækning. Selv om Rådet havde fastsat et loft for de forskellige samlede støttebeløb, havde det ikke fastsat et loft for støtten til de enkelte værfter. Der var ingen tvivl om støttesatsen for gammel gæld og egenkapitaltilførsel. For så vidt angår tabsdækning skulle Kommissionen fastsætte det endelige beløb inden for en vis ramme. I den forbindelse måtte Kommissionen naturligvis sørge for, at støtten kun kunne benyttes til det planlagte formål. Kommissionen skulle desuden gennem efterfølgende kontrol sikre sig, at støtten kun blev anvendt til det planlagte formål. Sammen med Tyskland fastlagde Rådet i juni og juli 1992 disse betingelser for ydelse af støtten. Tyskland kan derfor ikke henholde sig til aftaler med andet indhold, som landet senere indgik med køberen af værftet. |
| --- | --- |

(32)

Det fremgår af de forberedende dokumenter til direktiv 92/68/EØF, at Rådet fik forelagt en meget detaljeret analyse af støttens nødvendighed udarbejdet af Kommissionen. Ligesom i forbindelse med andre værfter var støtten underopdelt i eftergivelse af gammel gæld, tilførsel af egenkapital og tabsdækning. Selv om Rådet havde fastsat et loft for de forskellige samlede støttebeløb, havde det ikke fastsat et loft for støtten til de enkelte værfter. Der var ingen tvivl om støttesatsen for gammel gæld og egenkapitaltilførsel. For så vidt angår tabsdækning skulle Kommissionen fastsætte det endelige beløb inden for en vis ramme. I den forbindelse måtte Kommissionen naturligvis sørge for, at støtten kun kunne benyttes til det planlagte formål. Kommissionen skulle desuden gennem efterfølgende kontrol sikre sig, at støtten kun blev anvendt til det planlagte formål. Sammen med Tyskland fastlagde Rådet i juni og juli 1992 disse betingelser for ydelse af støtten. Tyskland kan derfor ikke henholde sig til aftaler med andet indhold, som landet senere indgik med køberen af værftet.

| (33) | For at forhindre at tredjeparter kunne få fordel af støtten, blev der krævet spillover-rapporter. Hvis den pågældende støtte var blevet ydet uafhængigt af støttemodtagerens omkostninger, havde det ikke været nødvendigt med spillover-rapporter for at forhindre, at overskydende beløb overføres til ejerne af den støttemodtagende virksomhed. |
| --- | --- |

(33)

For at forhindre at tredjeparter kunne få fordel af støtten, blev der krævet spillover-rapporter. Hvis den pågældende støtte var blevet ydet uafhængigt af støttemodtagerens omkostninger, havde det ikke været nødvendigt med spillover-rapporter for at forhindre, at overskydende beløb overføres til ejerne af den støttemodtagende virksomhed.

| (34) | De 262 mio. EUR (512,5 mio. DEM) i støtte til dækning af tab blev ikke anvendt fuldstændigt til dette formål. Dette er den logiske følge af det forhold, at tabene lå under støttebeløbet. Støtten må derfor være blevet anvendt til et andet formål. Selv om Kommissionen ikke har udtalt sig om, hvad der er blevet af disse beløb, tyder et lån, som er ydet til moderselskabet, på, at støtten delvis er kommet dette til gode. Ifølge de betingelser Rådet fastlagde, skulle Kommissionen have forhindret dette. Det beløb, der ikke blev anvendt til dækning af tab, og som ikke måtte overføres til moderselskabet, må anses for en tilførsel af ny kapital, fordi der blev anvendt et større beløb, end Rådet havde godkendt til dette særlige formål. Anvendelsen af støtten er ikke blot i strid med de betingelser, der er fastsat af Kommissionen, men også med direktiv 92/68/EØF. |
| --- | --- |

(34)

De 262 mio. EUR (512,5 mio. DEM) i støtte til dækning af tab blev ikke anvendt fuldstændigt til dette formål. Dette er den logiske følge af det forhold, at tabene lå under støttebeløbet. Støtten må derfor være blevet anvendt til et andet formål. Selv om Kommissionen ikke har udtalt sig om, hvad der er blevet af disse beløb, tyder et lån, som er ydet til moderselskabet, på, at støtten delvis er kommet dette til gode. Ifølge de betingelser Rådet fastlagde, skulle Kommissionen have forhindret dette. Det beløb, der ikke blev anvendt til dækning af tab, og som ikke måtte overføres til moderselskabet, må anses for en tilførsel af ny kapital, fordi der blev anvendt et større beløb, end Rådet havde godkendt til dette særlige formål. Anvendelsen af støtten er ikke blot i strid med de betingelser, der er fastsat af Kommissionen, men også med direktiv 92/68/EØF.

| (35) | Skibsværftsforeningen konkluderer på grundlag af de foreliggende oplysninger, at KWW har modtaget et støttebeløb, der overstiger virksomhedens faktiske tab. Efter Skibsværftsforeningens opfattelse har hverken Rådet eller Kommissionen på noget tidspunkt accepteret, at driftsstøtte til kompensation for ordretab kan være højere end de faktiske tab. |
| --- | --- |

(35)

Skibsværftsforeningen konkluderer på grundlag af de foreliggende oplysninger, at KWW har modtaget et støttebeløb, der overstiger virksomhedens faktiske tab. Efter Skibsværftsforeningens opfattelse har hverken Rådet eller Kommissionen på noget tidspunkt accepteret, at driftsstøtte til kompensation for ordretab kan være højere end de faktiske tab.

| (36) | Skibsværftsforeningen er af den opfattelse, at hvis Kommissionen inden for de grænser, der er fastsat af Ministerrådet, godkender tilskud på en sådan måde, at der garanteres støttemodtagerne et bestemt beløb på ganske bestemte betingelser, kan en sådan godkendelse — forudsat at disse betingelser er opfyldt — ikke annulleres på et senere tidspunkt, uanset om Kommissionen skulle ændre sin oprindelige fortolkning. På den anden side kan hverken Kommissionen eller medlemsstaterne godkende en støtte, der går ud over det, som Ministerrådet havde i sinde, eller det, som er fastsat i traktaten, heller ikke selv om støttemodtageren har handlet i god tro. |
| --- | --- |

(36)

Skibsværftsforeningen er af den opfattelse, at hvis Kommissionen inden for de grænser, der er fastsat af Ministerrådet, godkender tilskud på en sådan måde, at der garanteres støttemodtagerne et bestemt beløb på ganske bestemte betingelser, kan en sådan godkendelse — forudsat at disse betingelser er opfyldt — ikke annulleres på et senere tidspunkt, uanset om Kommissionen skulle ændre sin oprindelige fortolkning. På den anden side kan hverken Kommissionen eller medlemsstaterne godkende en støtte, der går ud over det, som Ministerrådet havde i sinde, eller det, som er fastsat i traktaten, heller ikke selv om støttemodtageren har handlet i god tro.

| (37) | Efter Dansk Industris opfattelse er det en naturlig forpligtelse for Fællesskabet at sikre sig, at Kommissionen kontrollerer anvendelsen af statsstøtte, som den har godkendt. Siden begyndelsen af 1990'erne har den danske skibsbygningsindustri oplevet flere værftslukninger og et betydeligt fald i antallet af arbejdspladser i denne sektor. Europæiske værfter og deres underleverandører er meget følsomme over for indgreb på markedet, navnlig når det sker i form af statsstøtte. |
| --- | --- |

(37)

Efter Dansk Industris opfattelse er det en naturlig forpligtelse for Fællesskabet at sikre sig, at Kommissionen kontrollerer anvendelsen af statsstøtte, som den har godkendt. Siden begyndelsen af 1990'erne har den danske skibsbygningsindustri oplevet flere værftslukninger og et betydeligt fald i antallet af arbejdspladser i denne sektor. Europæiske værfter og deres underleverandører er meget følsomme over for indgreb på markedet, navnlig når det sker i form af statsstøtte.

| (38) | Hvis KWW i denne særlige sag har anvendt forskellen mellem virksomhedens faktiske tab og den lovede tabsdækning til andre formål end direkte til omstruktureringen, udgør det beløb, der svarer til denne forskel, en driftsstøtte og forværrer derved de allerede vanskelige konkurrencebetingelser mellem de europæiske værfter. |
| --- | --- |

(38)

Hvis KWW i denne særlige sag har anvendt forskellen mellem virksomhedens faktiske tab og den lovede tabsdækning til andre formål end direkte til omstruktureringen, udgør det beløb, der svarer til denne forskel, en driftsstøtte og forværrer derved de allerede vanskelige konkurrencebetingelser mellem de europæiske værfter.

| (39) | Ifølge Dansk Industri er det i strid med fællesskabsrettens generelle principper at tillade en støttemodtager at gøre krav på kompensation for tab, såfremt tabene ligger under den lovede kompensation. Dansk Industri kan imidlertid ikke sige, om en sådan anvendelse skulle være blevet tilladt i en ikke-offentliggjort protokol eller et andet dokument i anledning af vedtagelsen af Rådets direktiv 92/68/EØF. |
| --- | --- |

(39)

Ifølge Dansk Industri er det i strid med fællesskabsrettens generelle principper at tillade en støttemodtager at gøre krav på kompensation for tab, såfremt tabene ligger under den lovede kompensation. Dansk Industri kan imidlertid ikke sige, om en sådan anvendelse skulle være blevet tilladt i en ikke-offentliggjort protokol eller et andet dokument i anledning af vedtagelsen af Rådets direktiv 92/68/EØF.

| (40) | Dansk Industri bemærker, at støttemodtageren er af den opfattelse, at eftersom Kommissionen godkendte omstruktureringsstøtten, accepterede den privatiseringsaftalen i sin helhed og dermed også det princip, at formålet med anvendelsen af omstruktureringsstøtten ikke var underlagt nogen betingelser. Efter Dansk Industris opfattelse kan en støtte, som Kommissionen har godkendt i overensstemmelse med det mandat, den har fået af Rådet, og i overensstemmelse med traktaten, ikke ændres på et senere tidspunkt, heller ikke selv om Kommissionen senere skifter standpunkt. Sådanne aftaler er bindende for Kommissionen. Selv om støttemodtagerne skulle være i god tro, kan de imidlertid ikke udlede nogen rettigheder af godkendelsen af en støtteforanstaltning, hvis Kommissionen eller en medlemsstat har overtrådt de regler, der er fastlagt af Rådet eller forankret i traktaten. |
| --- | --- |

(40)

Dansk Industri bemærker, at støttemodtageren er af den opfattelse, at eftersom Kommissionen godkendte omstruktureringsstøtten, accepterede den privatiseringsaftalen i sin helhed og dermed også det princip, at formålet med anvendelsen af omstruktureringsstøtten ikke var underlagt nogen betingelser. Efter Dansk Industris opfattelse kan en støtte, som Kommissionen har godkendt i overensstemmelse med det mandat, den har fået af Rådet, og i overensstemmelse med traktaten, ikke ændres på et senere tidspunkt, heller ikke selv om Kommissionen senere skifter standpunkt. Sådanne aftaler er bindende for Kommissionen. Selv om støttemodtagerne skulle være i god tro, kan de imidlertid ikke udlede nogen rettigheder af godkendelsen af en støtteforanstaltning, hvis Kommissionen eller en medlemsstat har overtrådt de regler, der er fastlagt af Rådet eller forankret i traktaten.

| (41) | Det skal indledningsvis nævnes, at KWW's argumenter for størstedelens vedkommende er identiske med Tysklands argumenter. De sammenfattes derfor kun kort nedenfor. |
| --- | --- |

(41)

Det skal indledningsvis nævnes, at KWW's argumenter for størstedelens vedkommende er identiske med Tysklands argumenter. De sammenfattes derfor kun kort nedenfor.

| (42) | KWW hævder, at der ikke er nogen juridisk gyldig grund til, at Kommissionen skulle sætte spørgsmålstegn ved lovligheden af omstruktureringsstøtten syv år efter godkendelsen. I privatiseringsaftalen mellem Treuhandanstalt og Kvaerner blev der fastsat et engangsbeløb som kompensation for ordrebetingede tab, uden at Kvaerner forpligtes til at tilbagebetale forskellen, såfremt tabene skulle vise sig at være mindre end anslået. Kommissionen var klar over indholdet af disse dokumenter. På denne baggrund traf Kommissionen beslutning om nødvendigheden af den pågældende støtte, og dens godkendelsesbeslutninger indeholdt heller ingen betingelse eller klausul om en eventuel tilbagebetaling af forskellen mellem de anslåede og faktiske tab. |
| --- | --- |

(42)

KWW hævder, at der ikke er nogen juridisk gyldig grund til, at Kommissionen skulle sætte spørgsmålstegn ved lovligheden af omstruktureringsstøtten syv år efter godkendelsen. I privatiseringsaftalen mellem Treuhandanstalt og Kvaerner blev der fastsat et engangsbeløb som kompensation for ordrebetingede tab, uden at Kvaerner forpligtes til at tilbagebetale forskellen, såfremt tabene skulle vise sig at være mindre end anslået. Kommissionen var klar over indholdet af disse dokumenter. På denne baggrund traf Kommissionen beslutning om nødvendigheden af den pågældende støtte, og dens godkendelsesbeslutninger indeholdt heller ingen betingelse eller klausul om en eventuel tilbagebetaling af forskellen mellem de anslåede og faktiske tab.

| (43) | KWW hævder, at det anfægtede beløb på 60,988 mio. EUR (119,284 mio. DEM) er en del af den samlede driftsstøtte, som Kommissionen godkendte i sine beslutninger i 1993. Der er derfor tale om eksisterende støtte, hvis forenelighed ikke efterfølgende kan tages op til fornyet vurdering. |
| --- | --- |

(43)

KWW hævder, at det anfægtede beløb på 60,988 mio. EUR (119,284 mio. DEM) er en del af den samlede driftsstøtte, som Kommissionen godkendte i sine beslutninger i 1993. Der er derfor tale om eksisterende støtte, hvis forenelighed ikke efterfølgende kan tages op til fornyet vurdering.

| (44) | KWW gør endvidere gældende, at kun en del af de anfægtede beløb er støtte. Der blev kun udbetalt 29,812 mio. EUR (58,309 mio. DEM) i kontant driftsstøtte. De poster på balancen, der også blev anvendt til at dække omstruktureringsomkostningerne, kan ikke anses for støtte, fordi der var tale om værftets aktiver, som blev solgt ved en åben og betingelsesløs procedure. |
| --- | --- |

(44)

KWW gør endvidere gældende, at kun en del af de anfægtede beløb er støtte. Der blev kun udbetalt 29,812 mio. EUR (58,309 mio. DEM) i kontant driftsstøtte. De poster på balancen, der også blev anvendt til at dække omstruktureringsomkostningerne, kan ikke anses for støtte, fordi der var tale om værftets aktiver, som blev solgt ved en åben og betingelsesløs procedure.

| (45) | Efter KWW's opfattelse skal den juridiske vurdering af sagen foretages på grundlag af Kommissionens godkendelsesbeslutninger. KWW mener, at det har handlet i fuld overensstemmelse med Kommissionens godkendelsesbeslutninger, fordi:






  a) | Kommissionen godkendte engangsstøttebeløbet vel vidende, at privatiseringsaftalen ikke indeholdt nogen tilbagebetalingsforpligtelser. I beslutningerne nævnes ikke et beløb, der er øremærket til dækning af tab |
| --- | --- | --- |

(45)

Efter KWW's opfattelse skal den juridiske vurdering af sagen foretages på grundlag af Kommissionens godkendelsesbeslutninger. KWW mener, at det har handlet i fuld overensstemmelse med Kommissionens godkendelsesbeslutninger, fordi:

a)

Kommissionen godkendte engangsstøttebeløbet vel vidende, at privatiseringsaftalen ikke indeholdt nogen tilbagebetalingsforpligtelser. I beslutningerne nævnes ikke et beløb, der er øremærket til dækning af tab

| b) | Kommissionen traf beslutning om støttens nødvendighed før frigivelsen af raterne |
| --- | --- |

b)

Kommissionen traf beslutning om støttens nødvendighed før frigivelsen af raterne

| c) | Kommissionen traf beslutning om, at støtten er nødvendig, uden at der i godkendelsesbeslutningerne nævnes nogen betingelser, som kunne berettige, at støtten senere tages op til fornyet vurdering |
| --- | --- |

c)

Kommissionen traf beslutning om, at støtten er nødvendig, uden at der i godkendelsesbeslutningerne nævnes nogen betingelser, som kunne berettige, at støtten senere tages op til fornyet vurdering

| d) | midlerne til omstruktureringen blev anvendt i overensstemmelse med deres formål. Andre omstruktureringsomkostninger, som ikke tjente til dækning af ordretab, var højere end forventet. |
| --- | --- |

d)

midlerne til omstruktureringen blev anvendt i overensstemmelse med deres formål. Andre omstruktureringsomkostninger, som ikke tjente til dækning af ordretab, var højere end forventet.

| (46) | For så vidt angår punkt a) anfører KWW, at privatiseringsaftalen var udformet således, at Kvaerner var ansvarligt for alle eventuelle tab, der lå over de anslåede tab. Til gengæld skulle Kvaerner have fordel af en situation, hvor tabene var lavere end forventet. Dækning af alle omstruktureringsomkostninger uden mulighed for krav om tilbagebetaling var for Kvaerner en væsentlig betingelse for at overtage værftet. I tilfælde af eventuelle tilbagebetalingsforpligtelser ville Kvaerner aldrig have overtaget værftet. Dette fremgår af § 12 i privatiseringsaftalen, hvori det hedder, at såfremt enkelte betalinger er forbudt efter fællesskabsretten, har Kvaerner ret til at ophæve aftalen. |
| --- | --- |

(46)

For så vidt angår punkt a) anfører KWW, at privatiseringsaftalen var udformet således, at Kvaerner var ansvarligt for alle eventuelle tab, der lå over de anslåede tab. Til gengæld skulle Kvaerner have fordel af en situation, hvor tabene var lavere end forventet. Dækning af alle omstruktureringsomkostninger uden mulighed for krav om tilbagebetaling var for Kvaerner en væsentlig betingelse for at overtage værftet. I tilfælde af eventuelle tilbagebetalingsforpligtelser ville Kvaerner aldrig have overtaget værftet. Dette fremgår af § 12 i privatiseringsaftalen, hvori det hedder, at såfremt enkelte betalinger er forbudt efter fællesskabsretten, har Kvaerner ret til at ophæve aftalen.

| (47) | Efter KWW's opfattelse var Kommissionen bekendt med aftalen mellem Kvaerner og Tyskland og den måde, hvorpå tabsdækningen skulle udbetales, nemlig som et engangsbeløb. Hvis Kommissionen havde betænkeligheder i forbindelse hermed, skulle den have indledt en procedure og gjort en mulig tilbagebetaling til en betingelse i sine beslutninger. |
| --- | --- |

(47)

Efter KWW's opfattelse var Kommissionen bekendt med aftalen mellem Kvaerner og Tyskland og den måde, hvorpå tabsdækningen skulle udbetales, nemlig som et engangsbeløb. Hvis Kommissionen havde betænkeligheder i forbindelse hermed, skulle den have indledt en procedure og gjort en mulig tilbagebetaling til en betingelse i sine beslutninger.

| (48) | For så vidt angår punkt b) og c) hævder KWW, at Kommissionens beslutninger ikke indeholder nogen klausuler, som kunne berettige en fornyet vurdering af den godkendte støtte. Støtten blev godkendt i sin helhed. Beslutningerne indeholdt ingen klausuler eller henvisninger, hvorefter kun den tabsdækning, der svarer til de faktiske tab, er dækket af godkendelsesbeslutningerne. Beslutningerne indeholdt ingen restriktioner, der kunne berettige en senere kontrol. Den eneste sætning, der peger i den retning, er den sætning, hvori det hedder, at Kommissionen over for Rådet har forpligtet sig til at anvende sine kontrol- og undersøgelsesbeføjelser til at sikre, at værfterne kun modtager den støtte, der er nødvendig for deres omstrukturering. |
| --- | --- |

(48)

For så vidt angår punkt b) og c) hævder KWW, at Kommissionens beslutninger ikke indeholder nogen klausuler, som kunne berettige en fornyet vurdering af den godkendte støtte. Støtten blev godkendt i sin helhed. Beslutningerne indeholdt ingen klausuler eller henvisninger, hvorefter kun den tabsdækning, der svarer til de faktiske tab, er dækket af godkendelsesbeslutningerne. Beslutningerne indeholdt ingen restriktioner, der kunne berettige en senere kontrol. Den eneste sætning, der peger i den retning, er den sætning, hvori det hedder, at Kommissionen over for Rådet har forpligtet sig til at anvende sine kontrol- og undersøgelsesbeføjelser til at sikre, at værfterne kun modtager den støtte, der er nødvendig for deres omstrukturering.

| (49) | Ifølge KWW er denne sætning kun en indledende bemærkning før frigivelsen af de enkelte rater, hvori det understreges, at Kommissionen har anvendt sine undersøgelses- og kontrolbeføjelser i forbindelse med godkendelsesproceduren til at kontrollere støttes nødvendighed. Denne sætning skulle udelukkende begrunde, hvorfor Kommissionen godkendte omstruktureringsstøtten i flere rater. |
| --- | --- |

(49)

Ifølge KWW er denne sætning kun en indledende bemærkning før frigivelsen af de enkelte rater, hvori det understreges, at Kommissionen har anvendt sine undersøgelses- og kontrolbeføjelser i forbindelse med godkendelsesproceduren til at kontrollere støttes nødvendighed. Denne sætning skulle udelukkende begrunde, hvorfor Kommissionen godkendte omstruktureringsstøtten i flere rater.

| (50) | Ifølge KWW kunne Kommissionens godkendelsesbeslutninger kun forstås således, at støtten blev frigivet i overensstemmelse med bestemmelserne i privatiseringsaftalen, dvs. uden senere tilbagebetalingsforpligtelser i tilfælde af, at de faktiske tab skulle vise sig at være lavere end forventet. |
| --- | --- |

(50)

Ifølge KWW kunne Kommissionens godkendelsesbeslutninger kun forstås således, at støtten blev frigivet i overensstemmelse med bestemmelserne i privatiseringsaftalen, dvs. uden senere tilbagebetalingsforpligtelser i tilfælde af, at de faktiske tab skulle vise sig at være lavere end forventet.

| (51) | For så vidt angår punkt d) bemærker KWW, at det i Kommissionens beslutninger ikke blev specificeret, at støtten skulle tjene til dækning af tab, men at godkendelsen gjaldt for driftsstøtte som helhed. I overensstemmelse med hensigten med købsaftalen mellem Kvaerner og THA var støtten beregnet til at dække en del af omkostningerne ved omstruktureringen. Støtten blev anvendt til omstruktureringen af værftet og derfor i overensstemmelse med formålet. |
| --- | --- |

(51)

For så vidt angår punkt d) bemærker KWW, at det i Kommissionens beslutninger ikke blev specificeret, at støtten skulle tjene til dækning af tab, men at godkendelsen gjaldt for driftsstøtte som helhed. I overensstemmelse med hensigten med købsaftalen mellem Kvaerner og THA var støtten beregnet til at dække en del af omkostningerne ved omstruktureringen. Støtten blev anvendt til omstruktureringen af værftet og derfor i overensstemmelse med formålet.

| (52) | KWW anfører endvidere det argument, at Kommissionen siden 1996 har vidst, at de faktiske tab var betydeligt lavere end de anslåede tab. Ifølge Kvaerner blev kendsgerningerne gengivet, sådan som de tog sig ud på det tidspunkt, hvor rapporten blev udarbejdet. Efter forelæggelsen af den sidste spillover-rapport for perioden indtil udgangen af 1995 var Kvaerner og Tyskland ikke forpligtet til at give Kommissionen yderligere oplysninger om den videre udvikling i tabene. |
| --- | --- |

(52)

KWW anfører endvidere det argument, at Kommissionen siden 1996 har vidst, at de faktiske tab var betydeligt lavere end de anslåede tab. Ifølge Kvaerner blev kendsgerningerne gengivet, sådan som de tog sig ud på det tidspunkt, hvor rapporten blev udarbejdet. Efter forelæggelsen af den sidste spillover-rapport for perioden indtil udgangen af 1995 var Kvaerner og Tyskland ikke forpligtet til at give Kommissionen yderligere oplysninger om den videre udvikling i tabene.

| (53) | Kommissionen burde allerede på grundlag af spillover-rapporten for 1995 have indset, at tabene ikke var så høje som forventet. Forskellen mellem tabenes størrelse i spillover-rapporten for 1995 (31. december 1995 — 224,861 mio. EUR (439,791 mio. DEM)) og i revisionsberetningen af 25. april 1997 (31. december 1996 — 201,048 mio. EUR (393,216 mio. DEM)) skyldes det forhold, at den kalkulerede risiko i enkelte tilfælde ikke gik fuldstændig i opfyldelse. |
| --- | --- |

(53)

Kommissionen burde allerede på grundlag af spillover-rapporten for 1995 have indset, at tabene ikke var så høje som forventet. Forskellen mellem tabenes størrelse i spillover-rapporten for 1995 (31. december 1995 — 224,861 mio. EUR (439,791 mio. DEM)) og i revisionsberetningen af 25. april 1997 (31. december 1996 — 201,048 mio. EUR (393,216 mio. DEM)) skyldes det forhold, at den kalkulerede risiko i enkelte tilfælde ikke gik fuldstændig i opfyldelse.

| (54) | Efter KWW's opfattelse skulle de 31,955 mio. EUR (62,5 mio. DEM) i Wettbewerbshilfe ikke medregnes under tabsdækning. Herved ville forskellen mellem de anslåede og de faktiske tab blive reduceret. |
| --- | --- |

(54)

Efter KWW's opfattelse skulle de 31,955 mio. EUR (62,5 mio. DEM) i Wettbewerbshilfe ikke medregnes under tabsdækning. Herved ville forskellen mellem de anslåede og de faktiske tab blive reduceret.

IV.   BEMÆRKNINGER FRA TYSKLAND

| (55) | Ifølge Tyskland er de anfægtede 60,988 mio. EUR (119,284 mio. DEM) eksisterende støtte, som udgør en del af den driftsstøtte, Kommissionen godkendte ved beslutning af 3. marts 1993 og 17. januar 1994. Det er derfor ikke forståeligt, at Kommissionen indledte proceduren på grund af ikke-anmeldt støtte, dvs. ny støtte. Uden en passende bestemmelse i beslutningen kan Kommissionen ikke på ny vurdere foreneligheden af støtte, som den flere år tidligere har erklæret for forenelig med fællesmarkedet. Dette strider imod princippet om retssikkerhed og berettigede forventninger. |
| --- | --- |

(55)

Ifølge Tyskland er de anfægtede 60,988 mio. EUR (119,284 mio. DEM) eksisterende støtte, som udgør en del af den driftsstøtte, Kommissionen godkendte ved beslutning af 3. marts 1993 og 17. januar 1994. Det er derfor ikke forståeligt, at Kommissionen indledte proceduren på grund af ikke-anmeldt støtte, dvs. ny støtte. Uden en passende bestemmelse i beslutningen kan Kommissionen ikke på ny vurdere foreneligheden af støtte, som den flere år tidligere har erklæret for forenelig med fællesmarkedet. Dette strider imod princippet om retssikkerhed og berettigede forventninger.

| (56) | Tyskland fremfører endvidere, at ikke alle de beløb, som Kommissionen anførte i sine godkendelsesbeslutninger, rent faktisk udgjorde støtte. Kommissionen godkendte en fuldstændig dækning af omstruktureringsomkostningerne. I den forbindelse undersøgte den ikke, i hvilket omfang omstruktureringen blev gennemført ved hjælp af værftets egne midler. De forventede tab for kontrakter indgået efter den 1. juli 1990 udgjorde 230,08 mio. EUR (450 mio. DEM). Til dækning af dette beløb anvendtes ikke blot den kontante støtte på 29,812 mio. EUR (58,309 mio. DEM), jf. den betalingsplan, der blev forelagt for Kommissionen, men også værftets egne midler, der blev opført som positioner på balancen. Disse egne midler kunne ikke anses for støtte, idet det drejede sig om værftets egne aktiver, som blev solgt ved en åben og betingelsesløs procedure. |
| --- | --- |

(56)

Tyskland fremfører endvidere, at ikke alle de beløb, som Kommissionen anførte i sine godkendelsesbeslutninger, rent faktisk udgjorde støtte. Kommissionen godkendte en fuldstændig dækning af omstruktureringsomkostningerne. I den forbindelse undersøgte den ikke, i hvilket omfang omstruktureringen blev gennemført ved hjælp af værftets egne midler. De forventede tab for kontrakter indgået efter den 1. juli 1990 udgjorde 230,08 mio. EUR (450 mio. DEM). Til dækning af dette beløb anvendtes ikke blot den kontante støtte på 29,812 mio. EUR (58,309 mio. DEM), jf. den betalingsplan, der blev forelagt for Kommissionen, men også værftets egne midler, der blev opført som positioner på balancen. Disse egne midler kunne ikke anses for støtte, idet det drejede sig om værftets egne aktiver, som blev solgt ved en åben og betingelsesløs procedure.

| (57) | Tyskland understreger, at værftet ikke kunne være blevet omstruktureret uden den støtte, der er fastlagt i privatiseringsaftalen og godkendt af Kommissionen, idet Kvaerner som bedste tilbudsgiver kun ønskede at gennemføre omstruktureringen på egen risiko, hvis det modtog denne støtte. Hvis Kommissionen på det tidspunkt var i tvivl om sandsynligheden af de forventede tab i betalingsplanen, burde den ikke have godkendt støtten som et engangsbeløb, men have indføjet en bestemmelse om, at godkendelsen kun gælder for støtte, der svarer til de faktiske tab. Beslutningerne indeholder imidlertid ikke en sådan bestemmelse, og dette var heller ikke Kommissionens hensigt på det tidspunkt. Det aftalte engangsbeløb skulle derfor anses for at være endeligt. De risici og fordele, der var forbundet med, at dette beløb enten blev overskredet eller ikke nået, var tænkt som et incitament for KWW til at omstrukturere værftet så hurtigt og effektivt som muligt. |
| --- | --- |

(57)

Tyskland understreger, at værftet ikke kunne være blevet omstruktureret uden den støtte, der er fastlagt i privatiseringsaftalen og godkendt af Kommissionen, idet Kvaerner som bedste tilbudsgiver kun ønskede at gennemføre omstruktureringen på egen risiko, hvis det modtog denne støtte. Hvis Kommissionen på det tidspunkt var i tvivl om sandsynligheden af de forventede tab i betalingsplanen, burde den ikke have godkendt støtten som et engangsbeløb, men have indføjet en bestemmelse om, at godkendelsen kun gælder for støtte, der svarer til de faktiske tab. Beslutningerne indeholder imidlertid ikke en sådan bestemmelse, og dette var heller ikke Kommissionens hensigt på det tidspunkt. Det aftalte engangsbeløb skulle derfor anses for at være endeligt. De risici og fordele, der var forbundet med, at dette beløb enten blev overskredet eller ikke nået, var tænkt som et incitament for KWW til at omstrukturere værftet så hurtigt og effektivt som muligt.

| (58) | Tyskland henviser til sit brev af 28. maj 1993 til Kommissionen, hvori der gøres opmærksom på, at privatiseringsaftalen ikke indeholder en bestemmelse om, at tabsdækningen er betinget af, at det støttemodtagende værft fremlægger bevis for de faktisk opståede omkostninger. Køberen af værftet bærer risikoen for eventuelle ekstraomkostninger. Til gengæld skulle køberen få fordel af de erfaringsmæssigt små udsigter til besparelser. Driftsstøtten i form af et engangsbeløb, der blev aftalt med køberne, var derfor nødvendig for privatiseringen af de østtyske værfter. |
| --- | --- |

(58)

Tyskland henviser til sit brev af 28. maj 1993 til Kommissionen, hvori der gøres opmærksom på, at privatiseringsaftalen ikke indeholder en bestemmelse om, at tabsdækningen er betinget af, at det støttemodtagende værft fremlægger bevis for de faktisk opståede omkostninger. Køberen af værftet bærer risikoen for eventuelle ekstraomkostninger. Til gengæld skulle køberen få fordel af de erfaringsmæssigt små udsigter til besparelser. Driftsstøtten i form af et engangsbeløb, der blev aftalt med køberne, var derfor nødvendig for privatiseringen af de østtyske værfter.

| (59) | Tyskland henviser endvidere til sit brev af 16. oktober 1993, hvori det er anført, at der ikke er planlagt en løbende overvågning af udviklingen i tabene. Dette svarer til den kontraktlige aftale med køberen, ifølge hvilken KWW bærer den fulde risiko for tab, der er højere end forventet på det tidspunkt, hvor aftalen blev undertegnet. |
| --- | --- |

(59)

Tyskland henviser endvidere til sit brev af 16. oktober 1993, hvori det er anført, at der ikke er planlagt en løbende overvågning af udviklingen i tabene. Dette svarer til den kontraktlige aftale med køberen, ifølge hvilken KWW bærer den fulde risiko for tab, der er højere end forventet på det tidspunkt, hvor aftalen blev undertegnet.

| (60) | Derfor godkendte Kommissionen i 1993 med fuldt kendskab til omstændighederne, at hele driftsstøtten blev frigivet uden nogen restriktive betingelser. Støtten blev derefter som planlagt straks udbetalt, dvs. længe før det kunne fastslås, hvor store de faktiske tab ville blive. |
| --- | --- |

(60)

Derfor godkendte Kommissionen i 1993 med fuldt kendskab til omstændighederne, at hele driftsstøtten blev frigivet uden nogen restriktive betingelser. Støtten blev derefter som planlagt straks udbetalt, dvs. længe før det kunne fastslås, hvor store de faktiske tab ville blive.

| (61) | Tyskland anførte endvidere, at Kommissionen ikke forbeholdt sig ret til på ny at undersøge støttens nødvendighed på et senere tidspunkt. Hverken beslutningen af marts 1993 eller af januar 1994 antyder, at støtten kun blev godkendt til dækning af de faktiske tab, og at den endelige vurdering først ville blive foretaget, når størrelsen af de nøjagtige tab var kendt. Der er heller ikke noget i Kommissionens beslutninger, som antyder, at der senere skal kræves bevis for de faktiske tab, og at »ikke-nødvendig« støtte skal kræves tilbagebetalt. For at kunne gøre et sådant krav juridisk gældende skulle Kommissionen have indføjet en udtrykkelig bestemmelse herom i sine beslutninger. |
| --- | --- |

(61)

Tyskland anførte endvidere, at Kommissionen ikke forbeholdt sig ret til på ny at undersøge støttens nødvendighed på et senere tidspunkt. Hverken beslutningen af marts 1993 eller af januar 1994 antyder, at støtten kun blev godkendt til dækning af de faktiske tab, og at den endelige vurdering først ville blive foretaget, når størrelsen af de nøjagtige tab var kendt. Der er heller ikke noget i Kommissionens beslutninger, som antyder, at der senere skal kræves bevis for de faktiske tab, og at »ikke-nødvendig« støtte skal kræves tilbagebetalt. For at kunne gøre et sådant krav juridisk gældende skulle Kommissionen have indføjet en udtrykkelig bestemmelse herom i sine beslutninger.

| (62) | Tyskland henviser også til Kommissionens godkendelsesbeslutninger, hvori det hedder, at »I overensstemmelse med de forpligtelser, der er indgået over for Rådet, kan Kommissionen kun godkende støtte, når støttens nødvendighed er påvist ...«. Eftersom Kommissionen derefter godkendte støtten uden at knytte betingelser til den, kan denne sætning kun udlægges derhen, at Kommissionen var overbevist om støttens nødvendighed, før den godkendte den. |
| --- | --- |

(62)

Tyskland henviser også til Kommissionens godkendelsesbeslutninger, hvori det hedder, at »I overensstemmelse med de forpligtelser, der er indgået over for Rådet, kan Kommissionen kun godkende støtte, når støttens nødvendighed er påvist ...«. Eftersom Kommissionen derefter godkendte støtten uden at knytte betingelser til den, kan denne sætning kun udlægges derhen, at Kommissionen var overbevist om støttens nødvendighed, før den godkendte den.

| (63) | Ifølge Tyskland kan beslutningerne ikke fortolkes på en sådan måde, at Kommissionen bruger sine kontrol- og undersøgelsesbeføjelser til en efterfølgende kontrol af det nødvendige støttebeløb. Kommissionen forbeholdt sig heller ikke ret til en sådan kontrol. |
| --- | --- |

(63)

Ifølge Tyskland kan beslutningerne ikke fortolkes på en sådan måde, at Kommissionen bruger sine kontrol- og undersøgelsesbeføjelser til en efterfølgende kontrol af det nødvendige støttebeløb. Kommissionen forbeholdt sig heller ikke ret til en sådan kontrol.

| (64) | I godkendelsesbeslutningerne hedder det kun, at Kommissionen over for Rådet har forpligtet sig til at benytte sine kontrol- og undersøgelsesbeføjelser til at sikre, at værfterne kun modtager den støtte, der er nødvendig for deres omstrukturering. Denne erklæring blev indføjet for at forklare, hvorfor Kommissionen ikke godkendte hele støtten ved en enkelt beslutning, men frigav den i flere rater. Denne sætning peger endvidere på, at Kommissionen allerede før frigivelsen af raterne havde truffet den endelige beslutning om støttens nødvendighed. |
| --- | --- |

(64)

I godkendelsesbeslutningerne hedder det kun, at Kommissionen over for Rådet har forpligtet sig til at benytte sine kontrol- og undersøgelsesbeføjelser til at sikre, at værfterne kun modtager den støtte, der er nødvendig for deres omstrukturering. Denne erklæring blev indføjet for at forklare, hvorfor Kommissionen ikke godkendte hele støtten ved en enkelt beslutning, men frigav den i flere rater. Denne sætning peger endvidere på, at Kommissionen allerede før frigivelsen af raterne havde truffet den endelige beslutning om støttens nødvendighed.

| (65) | Tyskland anfører endvidere, at i modsætning til det, Kommissionen hævdede ved indledningen af proceduren, indeholder dets brev af 28. maj 1993 intet, hvoraf det kan udledes, at Tyskland ville sikre, at Kommissionen kunne kontrollere støttens anvendelse, efter at den var blevet ydet og frigivet. I brevet havde Tyskland kun henvist til, at Kommissionen kan kontrollere, hvordan støtten skal anvendes, før den frigiver raterne. Til det formål blev der i brevet af 28. maj 1993 henvist til et dokument, som i sin tid var blevet udarbejdet af værftet, og hvori der blev givet oplysninger om støttens anvendelse. Dette dokument fra KWW var vedlagt brevet. Opfordringen til at kontrollere støttens anvendelse angik kun dette dokument. |
| --- | --- |

(65)

Tyskland anfører endvidere, at i modsætning til det, Kommissionen hævdede ved indledningen af proceduren, indeholder dets brev af 28. maj 1993 intet, hvoraf det kan udledes, at Tyskland ville sikre, at Kommissionen kunne kontrollere støttens anvendelse, efter at den var blevet ydet og frigivet. I brevet havde Tyskland kun henvist til, at Kommissionen kan kontrollere, hvordan støtten skal anvendes, før den frigiver raterne. Til det formål blev der i brevet af 28. maj 1993 henvist til et dokument, som i sin tid var blevet udarbejdet af værftet, og hvori der blev givet oplysninger om støttens anvendelse. Dette dokument fra KWW var vedlagt brevet. Opfordringen til at kontrollere støttens anvendelse angik kun dette dokument.

| (66) | Efter Tysklands opfattelse kan udtalelsen i Kommissionens beslutning om frigivelse af den anden støtterate, hvorefter det godkendte beløb er den højeste driftsstøtte, der kan udbetales til værftet, kun betyde, at værftet ikke kan modtage nogen driftsstøtte, der er højere end den, der er fastsat i privatiseringsaftalen, herunder især ingen yderligere støtte på grundlag af godkendte støtteordninger. |
| --- | --- |

(66)

Efter Tysklands opfattelse kan udtalelsen i Kommissionens beslutning om frigivelse af den anden støtterate, hvorefter det godkendte beløb er den højeste driftsstøtte, der kan udbetales til værftet, kun betyde, at værftet ikke kan modtage nogen driftsstøtte, der er højere end den, der er fastsat i privatiseringsaftalen, herunder især ingen yderligere støtte på grundlag af godkendte støtteordninger.

| (67) | Det forhold, at Kommissionen har fået forelagt oplysninger efter støttens godkendelse, især i form af de såkaldte »spillover«-rapporter, medfører ikke, at Kommissionen har kompetence til på ny at kontrollere støttens nødvendighed. Spillover-rapporterne var tænkt som bevis for, at der ikke skete nogen spillover af støtte til andre virksomheder. I modsætning til det Kommissionen hævder, var formålet med rapporterne ikke at påvise tabenes faktiske størrelse. De oplysninger om støttens anvendelse, der er indeholdt i disse rapporter, skulle kun tjene til — i overensstemmelse med formålet med spillover-kontrollen — at dokumentere på en forståelig måde, at der ikke blev overført støtte fra investoren til andre værfter. |
| --- | --- |

(67)

Det forhold, at Kommissionen har fået forelagt oplysninger efter støttens godkendelse, især i form af de såkaldte »spillover«-rapporter, medfører ikke, at Kommissionen har kompetence til på ny at kontrollere støttens nødvendighed. Spillover-rapporterne var tænkt som bevis for, at der ikke skete nogen spillover af støtte til andre virksomheder. I modsætning til det Kommissionen hævder, var formålet med rapporterne ikke at påvise tabenes faktiske størrelse. De oplysninger om støttens anvendelse, der er indeholdt i disse rapporter, skulle kun tjene til — i overensstemmelse med formålet med spillover-kontrollen — at dokumentere på en forståelig måde, at der ikke blev overført støtte fra investoren til andre værfter.

| (68) | Tyskland erklærer, at det havde opfyldt alle sine indberetningsforpligtelser til tiden. Den sidste spillover-rapport for perioden frem til den 31. december 1995 blev forelagt for Kommissionen den 6. juli 1996. På grundlag af oplysningerne i denne rapport var Kommissionen senest fra juli 1996 bekendt med, at de faktiske tab lå klart under 262,037 mio. EUR (512,5 mio. DEM). |
| --- | --- |

(68)

Tyskland erklærer, at det havde opfyldt alle sine indberetningsforpligtelser til tiden. Den sidste spillover-rapport for perioden frem til den 31. december 1995 blev forelagt for Kommissionen den 6. juli 1996. På grundlag af oplysningerne i denne rapport var Kommissionen senest fra juli 1996 bekendt med, at de faktiske tab lå klart under 262,037 mio. EUR (512,5 mio. DEM).

| (69) | Tyskland forklarer forskellen mellem de faktiske tab i rapporten for 1995 og den rapport, som revisionsfirmaet Arthur Andersen havde forelagt den 25. juli 1997 om situationen pr. 31. december 1996, med, at risikovurderingerne ikke i fuldt omfang gik i opfyldelse, og at situationen ændrede sig i 1996 som følge af tidsfaktoren. Nogle af de forventede risici blev ikke en realitet. Derfor viste de faktiske tab sig til sidst at være mindre end dem, der blev forventet pr. 31. december 1995. |
| --- | --- |

(69)

Tyskland forklarer forskellen mellem de faktiske tab i rapporten for 1995 og den rapport, som revisionsfirmaet Arthur Andersen havde forelagt den 25. juli 1997 om situationen pr. 31. december 1996, med, at risikovurderingerne ikke i fuldt omfang gik i opfyldelse, og at situationen ændrede sig i 1996 som følge af tidsfaktoren. Nogle af de forventede risici blev ikke en realitet. Derfor viste de faktiske tab sig til sidst at være mindre end dem, der blev forventet pr. 31. december 1995.

| (70) | I modsætning til det Kommissionen påstod ved indledningen af proceduren, forventedes det imidlertid ikke i sommeren 1996, at de faktiske tab ville være lavere end angivet i den sidste spillover-rapport. Balancen for værftet blev omhyggeligt udarbejdet under hensyntagen til reglerne om tilstrækkelige henlæggelser. Ved vurderingen af tabene gik man ud fra de størst mulige tab. Kommissionen havde derfor allerede siden juli 1996 kendskab til forskellen mellem det oprindelige overslag over tabene og de faktiske tab. Den indhentede imidlertid først i sommeren 1999 oplysninger om de faktiske tab, og den indledte først proceduren i februar 2000. |
| --- | --- |

(70)

I modsætning til det Kommissionen påstod ved indledningen af proceduren, forventedes det imidlertid ikke i sommeren 1996, at de faktiske tab ville være lavere end angivet i den sidste spillover-rapport. Balancen for værftet blev omhyggeligt udarbejdet under hensyntagen til reglerne om tilstrækkelige henlæggelser. Ved vurderingen af tabene gik man ud fra de størst mulige tab. Kommissionen havde derfor allerede siden juli 1996 kendskab til forskellen mellem det oprindelige overslag over tabene og de faktiske tab. Den indhentede imidlertid først i sommeren 1999 oplysninger om de faktiske tab, og den indledte først proceduren i februar 2000.

| (71) | Tyskland hævder endvidere, at såfremt Kommissionen ikke desto mindre skulle nå til den konklusion, at forskellen mellem de anslåede og faktiske tab er relevant ud fra et statsstøttesynspunkt, vil denne ikke være så stor som påstået af Kommissionen. Kommissionen anslår, at den støtte, der er modtaget til dækning af tab, udgør 262,037 mio. EUR (512,5 mio. DEM). Dette beløb består af den anslåede tabsdækning (230,081 mio. EUR (450 mio. DEM)) og »Wettbewerbshilfe« (31,955 mio. EUR (62,5 mio. DEM)). »Wettbewerbshilfe« var imidlertid ikke beregnet til at dække tab, men ligesom tidligere til at kompensere for de ulemper, som alle tyske værfter lider under på grund af deres geografiske beliggenhed i Tyskland og i Europa. Denne ordning blev godkendt af Kommissionen. De faktiske tab kunne derfor kun sammenlignes med det oprindelige tabsoverslag på 230,081 mio. EUR (450 mio. DEM). Forskellen udgør således kun 29,033 mio. EUR (56,784 mio. DEM). |
| --- | --- |

(71)

Tyskland hævder endvidere, at såfremt Kommissionen ikke desto mindre skulle nå til den konklusion, at forskellen mellem de anslåede og faktiske tab er relevant ud fra et statsstøttesynspunkt, vil denne ikke være så stor som påstået af Kommissionen. Kommissionen anslår, at den støtte, der er modtaget til dækning af tab, udgør 262,037 mio. EUR (512,5 mio. DEM). Dette beløb består af den anslåede tabsdækning (230,081 mio. EUR (450 mio. DEM)) og »Wettbewerbshilfe« (31,955 mio. EUR (62,5 mio. DEM)). »Wettbewerbshilfe« var imidlertid ikke beregnet til at dække tab, men ligesom tidligere til at kompensere for de ulemper, som alle tyske værfter lider under på grund af deres geografiske beliggenhed i Tyskland og i Europa. Denne ordning blev godkendt af Kommissionen. De faktiske tab kunne derfor kun sammenlignes med det oprindelige tabsoverslag på 230,081 mio. EUR (450 mio. DEM). Forskellen udgør således kun 29,033 mio. EUR (56,784 mio. DEM).

V.   VURDERING AF STØTTEN

| (72) | Direktiv 90/684/EØF som ændret ved direktiv 92/68/EØF indeholder en undtagelse fra forbuddet mod driftsstøtte til skibsbygningsindustrien til fordel for skibsværfterne i det tidligere DDR. Denne driftsstøtte skulle sætte disse værfter i stand til at gennemgå en hurtig og omfattende omstrukturering og derved blive konkurrencedygtige. Ifølge artikel 10a, stk. 2, i direktiv 90/684/EØF kan driftsstøtte til bygning og ombygning af skibe på værfterne i det tidligere DDR på visse betingelser anses for forenelig med det fælles marked indtil den 31. december 1993. Disse betingelser omfatter en årlig indberetningsforpligtelse for Tyskland. Desuden skal Kommissionen sikre sig, at den i denne artikel omhandlede støtte ikke påvirker samhandelen i et omfang, der er i modstrid med den fælles interesse. |
| --- | --- |

(72)

Direktiv 90/684/EØF som ændret ved direktiv 92/68/EØF indeholder en undtagelse fra forbuddet mod driftsstøtte til skibsbygningsindustrien til fordel for skibsværfterne i det tidligere DDR. Denne driftsstøtte skulle sætte disse værfter i stand til at gennemgå en hurtig og omfattende omstrukturering og derved blive konkurrencedygtige. Ifølge artikel 10a, stk. 2, i direktiv 90/684/EØF kan driftsstøtte til bygning og ombygning af skibe på værfterne i det tidligere DDR på visse betingelser anses for forenelig med det fælles marked indtil den 31. december 1993. Disse betingelser omfatter en årlig indberetningsforpligtelse for Tyskland. Desuden skal Kommissionen sikre sig, at den i denne artikel omhandlede støtte ikke påvirker samhandelen i et omfang, der er i modstrid med den fælles interesse.

| (73) | På grundlag af Rådets direktiv 90/684/EØF som ændret ved Rådets direktiv 92/68/EØF vedtog Kommissionen i form af to beslutninger i 1993 en række foranstaltninger til fordel for skibsværfter i det tidligere DDR. Blandt disse foranstaltninger var også driftsstøtte, som blev anset for forenelig med det fælles marked i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra e). |
| --- | --- |

(73)

På grundlag af Rådets direktiv 90/684/EØF som ændret ved Rådets direktiv 92/68/EØF vedtog Kommissionen i form af to beslutninger i 1993 en række foranstaltninger til fordel for skibsværfter i det tidligere DDR. Blandt disse foranstaltninger var også driftsstøtte, som blev anset for forenelig med det fælles marked i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra e).

| (74) | I godkendelsesbeslutningerne henvises der til, at Kommissionen er forpligtet til at sikre, at værfterne i de nye delstater kun modtager den støtte, der er nødvendig for deres omstrukturering. Formålet med direktiv 92/68/EØF, som indeholder en undtagelse fra det generelle forbud mod driftsstøtte til skibsbygningsindustrien, var at sætte »værfterne i stand til at fortsætte deres virksomhed« under omstruktureringen. Støtte ydet på grundlag af denne undtagelsesbestemmelse skulle begrænses til dette formål, nemlig udelukkende omstrukturering af værfterne. Kommissionen godkendte derfor kun støtte på den betingelse, at den er nødvendig for værftets fortsatte virksomhed under omstruktureringen. Dette fremgår klart af det fjerde afsnit i de beslutninger, som blev meddelt Tyskland ved brev af henholdsvis 3. marts 1993 (SG(93) D/4052) og 17. januar 1994 (SG(94) D/567) (6). |
| --- | --- |

(74)

I godkendelsesbeslutningerne henvises der til, at Kommissionen er forpligtet til at sikre, at værfterne i de nye delstater kun modtager den støtte, der er nødvendig for deres omstrukturering. Formålet med direktiv 92/68/EØF, som indeholder en undtagelse fra det generelle forbud mod driftsstøtte til skibsbygningsindustrien, var at sætte »værfterne i stand til at fortsætte deres virksomhed« under omstruktureringen. Støtte ydet på grundlag af denne undtagelsesbestemmelse skulle begrænses til dette formål, nemlig udelukkende omstrukturering af værfterne. Kommissionen godkendte derfor kun støtte på den betingelse, at den er nødvendig for værftets fortsatte virksomhed under omstruktureringen. Dette fremgår klart af det fjerde afsnit i de beslutninger, som blev meddelt Tyskland ved brev af henholdsvis 3. marts 1993 (SG(93) D/4052) og 17. januar 1994 (SG(94) D/567) (6).

| (75) | I Kommissionens beslutning om at frigive anden rate af støtten, som blev meddelt Tyskland ved brev af 17. januar 1994, understreges det desuden, at denne driftsstøtte udgør den maksimale tilladte støtte i relation til kontrakter indgået indtil den 31. december 1993. Dette viser tydeligt, at Tyskland og støttemodtageren havde fået klar besked om formålet med beslutningen, nemlig at den godkendte støtte er et maksimumsbeløb, der kun må ydes, for så vidt som det er strengt nødvendigt for, at omstruktureringsprocessen kan blive vellykket. |
| --- | --- |

(75)

I Kommissionens beslutning om at frigive anden rate af støtten, som blev meddelt Tyskland ved brev af 17. januar 1994, understreges det desuden, at denne driftsstøtte udgør den maksimale tilladte støtte i relation til kontrakter indgået indtil den 31. december 1993. Dette viser tydeligt, at Tyskland og støttemodtageren havde fået klar besked om formålet med beslutningen, nemlig at den godkendte støtte er et maksimumsbeløb, der kun må ydes, for så vidt som det er strengt nødvendigt for, at omstruktureringsprocessen kan blive vellykket.

| (76) | Tyskland og KWW hævder, at Kommissionen traf en endelig beslutning om nødvendigheden af støtten, før raterne blev frigivet. I beslutningerne fastlagde den desuden ingen betingelser, som kunne berettige en senere nyvurdering af støtten. Kommissionen godkendte desuden engangsbeløbet med fuldt kendskab til, at privatiseringsaftalen ikke indeholdt nogen tilbagebetalingsforpligtelse. Hvis Kommissionen på sin side var i tvivl om sandsynligheden af den tabsprognose, den havde fået forelagt, burde den have indsat en bestemmelse i sine beslutninger, hvori det blev anført, at godkendelsen kun gjaldt for støtte, der svarede til de faktiske tab. |
| --- | --- |

(76)

Tyskland og KWW hævder, at Kommissionen traf en endelig beslutning om nødvendigheden af støtten, før raterne blev frigivet. I beslutningerne fastlagde den desuden ingen betingelser, som kunne berettige en senere nyvurdering af støtten. Kommissionen godkendte desuden engangsbeløbet med fuldt kendskab til, at privatiseringsaftalen ikke indeholdt nogen tilbagebetalingsforpligtelse. Hvis Kommissionen på sin side var i tvivl om sandsynligheden af den tabsprognose, den havde fået forelagt, burde den have indsat en bestemmelse i sine beslutninger, hvori det blev anført, at godkendelsen kun gjaldt for støtte, der svarede til de faktiske tab.

| (77) | Som allerede beskrevet i beslutningen om at indlede proceduren (7) konstaterer Kommissionen, at i tilfælde, hvor der ydes støtte til omstrukturering, som skal gennemføres i tilslutning til beslutningen om støttens forenelighed, må de godkendte støttebeløb bero på overslag. Netop i denne sag var det nødvendigt med sådanne overslag, fordi det i artikel 10a, stk. 2, litra a), i direktiv 90/684/EØF kræves, at støtten udbetales inden den 31. december 1993. I ovennævnte beslutninger tages der hensyn til, at der her er tale om en hastesag, idet det bemærkes, at det er klart for Kommissionen, at det haster med en beslutning for ikke at bringe værftets muligheder for at omstrukturere i fare. |
| --- | --- |

(77)

Som allerede beskrevet i beslutningen om at indlede proceduren (7) konstaterer Kommissionen, at i tilfælde, hvor der ydes støtte til omstrukturering, som skal gennemføres i tilslutning til beslutningen om støttens forenelighed, må de godkendte støttebeløb bero på overslag. Netop i denne sag var det nødvendigt med sådanne overslag, fordi det i artikel 10a, stk. 2, litra a), i direktiv 90/684/EØF kræves, at støtten udbetales inden den 31. december 1993. I ovennævnte beslutninger tages der hensyn til, at der her er tale om en hastesag, idet det bemærkes, at det er klart for Kommissionen, at det haster med en beslutning for ikke at bringe værftets muligheder for at omstrukturere i fare.

| (78) | Kommissionen var tvunget til i første omgang at vedtage sine beslutninger på grundlag af de oplysninger, de tyske myndigheder havde indsendt. Det var derfor nødvendigt at indsætte relevante betingelser vedrørende nødvendigheden af støtteforanstaltningerne, hvilket da også udtrykkeligt skete. Da beslutningerne blev truffet, var Kommissionen ikke i tvivl om sandsynligheden af tabsprognoserne, men den måtte sikre sig, at hvis tabene skulle vise sig ikke at være så høje som anslået, bliver den ydede tabsdækning til uforenelig støtte og skal derfor søges tilbagebetalt. |
| --- | --- |

(78)

Kommissionen var tvunget til i første omgang at vedtage sine beslutninger på grundlag af de oplysninger, de tyske myndigheder havde indsendt. Det var derfor nødvendigt at indsætte relevante betingelser vedrørende nødvendigheden af støtteforanstaltningerne, hvilket da også udtrykkeligt skete. Da beslutningerne blev truffet, var Kommissionen ikke i tvivl om sandsynligheden af tabsprognoserne, men den måtte sikre sig, at hvis tabene skulle vise sig ikke at være så høje som anslået, bliver den ydede tabsdækning til uforenelig støtte og skal derfor søges tilbagebetalt.

| (79) | Kommissionen har derfor i alle beslutninger om frigivelse af støtterater gjort opmærksom på, at i forbindelse med vedtagelsen af undtagelsen fra reglerne for fællesskabsværfter forpligtede Kommissionen sig over for Rådet til, at den ville anvende sine kontrol- og undersøgelsesbeføjelser til at sikre, at værfterne i de nye delstater kun modtager den støtte, »der er nødvendig for ikke at bringe værftets muligheder for at omstrukturere i fare«. Der kan derfor ikke være nogen tvivl om, at Tysklands forestilling om støtte, der skal ydes som et engangsbeløb efter afslutningen af omstruktureringen, hverken svarer til ordlyden i direktivet eller Kommissionens beslutninger. |
| --- | --- |

(79)

Kommissionen har derfor i alle beslutninger om frigivelse af støtterater gjort opmærksom på, at i forbindelse med vedtagelsen af undtagelsen fra reglerne for fællesskabsværfter forpligtede Kommissionen sig over for Rådet til, at den ville anvende sine kontrol- og undersøgelsesbeføjelser til at sikre, at værfterne i de nye delstater kun modtager den støtte, »der er nødvendig for ikke at bringe værftets muligheder for at omstrukturere i fare«. Der kan derfor ikke være nogen tvivl om, at Tysklands forestilling om støtte, der skal ydes som et engangsbeløb efter afslutningen af omstruktureringen, hverken svarer til ordlyden i direktivet eller Kommissionens beslutninger.

| (80) | Før støttebeslutningerne blev vedtaget, sendte Tyskland Kommissionen en kopi af købsaftalen mellem THA og Kvaerner Warnow Werft. Ifølge Tyskland var Kommissionen dermed fuldstændig orienteret om støtten, der blev ydet som et engangsbeløb. Tyskland forklarer imidlertid ikke, hvordan en sådan aftale mellem THA og Kvaerner Warnow Werft skulle kunne være bindende for en tredjepart, nemlig Kommissionen. |
| --- | --- |

(80)

Før støttebeslutningerne blev vedtaget, sendte Tyskland Kommissionen en kopi af købsaftalen mellem THA og Kvaerner Warnow Werft. Ifølge Tyskland var Kommissionen dermed fuldstændig orienteret om støtten, der blev ydet som et engangsbeløb. Tyskland forklarer imidlertid ikke, hvordan en sådan aftale mellem THA og Kvaerner Warnow Werft skulle kunne være bindende for en tredjepart, nemlig Kommissionen.

| (81) | Tyskland henviser endvidere til sit brev af 28. maj 1993, hvormed det sendte Kommissionen yderligere oplysninger om privatiseringen af østtyske skibsværfter. Hovedformålet med brevet var at forklare, at det er nødvendigt med driftsstøtte til at dække ordretab og tab som følge af underbeskæftigelse. Tyskland gjorde endvidere opmærksom på, at for at undgå en uøkonomisk ledelse indeholdt købsaftalerne ingen bestemmelse om refusion af opståede tab mod forelæggelse af betalingsbevis. Det skulle have været THA's mål at vælte den finansielle risiko for yderligere tab over på investoren. Derfor måtte de forventede tab for værfterne — herunder Warnow Werft — fastslås så nøjagtigt som muligt i forvejen. |
| --- | --- |

(81)

Tyskland henviser endvidere til sit brev af 28. maj 1993, hvormed det sendte Kommissionen yderligere oplysninger om privatiseringen af østtyske skibsværfter. Hovedformålet med brevet var at forklare, at det er nødvendigt med driftsstøtte til at dække ordretab og tab som følge af underbeskæftigelse. Tyskland gjorde endvidere opmærksom på, at for at undgå en uøkonomisk ledelse indeholdt købsaftalerne ingen bestemmelse om refusion af opståede tab mod forelæggelse af betalingsbevis. Det skulle have været THA's mål at vælte den finansielle risiko for yderligere tab over på investoren. Derfor måtte de forventede tab for værfterne — herunder Warnow Werft — fastslås så nøjagtigt som muligt i forvejen.

| (82) | Tyskland anførte desuden, at det som modydelse blev aftalt, at i det usandsynlige tilfælde, at omkostningerne skulle udvikle sig i en mere gunstig retning, skulle dette komme investoren til gode. Denne mekanisme skulle tilskynde investorerne til hurtigst muligt at omstille skibsværfterne til markedsøkonomiske vilkår. |
| --- | --- |

(82)

Tyskland anførte desuden, at det som modydelse blev aftalt, at i det usandsynlige tilfælde, at omkostningerne skulle udvikle sig i en mere gunstig retning, skulle dette komme investoren til gode. Denne mekanisme skulle tilskynde investorerne til hurtigst muligt at omstille skibsværfterne til markedsøkonomiske vilkår.

| (83) | Netop derfor gentog Kommissionen i sin beslutning af 17. januar 1994 endnu en gang de forpligtelser, der var indgået af Tyskland, og som allerede var anført utvetydigt i den første beslutning, som blev meddelt Tyskland ved brev af 3. marts 1993. Kommissionen besluttede desuden at svare i form af en beslutning, dvs. en anfægtelig retsakt, som eventuelt kunne blive endegyldig. Da Tyskland hverken var uvidende om statsstøttereglerne eller sagens kendsgerninger, kan Kommissionen ikke forstå Tysklands fejlfortolkning af godkendelsesbeslutningerne fra 1993 og 1994. I disse beslutninger blev det utvetydigt erklæret, at Kommissionen ville anvende sine undersøgelses- og kontrolbeføjelser til at sikre, at værfterne kun modtager den støtte, der er nødvendig for deres omstrukturering. |
| --- | --- |

(83)

Netop derfor gentog Kommissionen i sin beslutning af 17. januar 1994 endnu en gang de forpligtelser, der var indgået af Tyskland, og som allerede var anført utvetydigt i den første beslutning, som blev meddelt Tyskland ved brev af 3. marts 1993. Kommissionen besluttede desuden at svare i form af en beslutning, dvs. en anfægtelig retsakt, som eventuelt kunne blive endegyldig. Da Tyskland hverken var uvidende om statsstøttereglerne eller sagens kendsgerninger, kan Kommissionen ikke forstå Tysklands fejlfortolkning af godkendelsesbeslutningerne fra 1993 og 1994. I disse beslutninger blev det utvetydigt erklæret, at Kommissionen ville anvende sine undersøgelses- og kontrolbeføjelser til at sikre, at værfterne kun modtager den støtte, der er nødvendig for deres omstrukturering.

| (84) | Både Tyskland og KWW gør i deres bemærkninger gældende, at det anfægtede beløb på 60,988 mio. EUR (119,284 mio. DEM) udgør en del af den generelle driftsstøtte, der blev godkendt ved Kommissionens beslutninger, som blev meddelt Tyskland i marts 1993 og januar 1994, og hvis forenelighed derfor ikke efterfølgende kan tages op til fornyet vurdering. De bemærker endvidere, at ikke alle de beløb, Kommissionen godkendte, rent faktisk udgjorde støtte. En del af omstruktureringsomkostningerne blev finansieret af værftets egne midler, der optræder som positioner på balancen. Der blev kun udbetalt 29,812 mio. EUR (58,309 mio. DEM) i kontant driftsstøtte. |
| --- | --- |

(84)

Både Tyskland og KWW gør i deres bemærkninger gældende, at det anfægtede beløb på 60,988 mio. EUR (119,284 mio. DEM) udgør en del af den generelle driftsstøtte, der blev godkendt ved Kommissionens beslutninger, som blev meddelt Tyskland i marts 1993 og januar 1994, og hvis forenelighed derfor ikke efterfølgende kan tages op til fornyet vurdering. De bemærker endvidere, at ikke alle de beløb, Kommissionen godkendte, rent faktisk udgjorde støtte. En del af omstruktureringsomkostningerne blev finansieret af værftets egne midler, der optræder som positioner på balancen. Der blev kun udbetalt 29,812 mio. EUR (58,309 mio. DEM) i kontant driftsstøtte.

| (85) | Kommissionen konstaterer, at den samlede støtte omfatter såvel kontant som ikke-kontant støtte. Den ikke-kontante støtte består af de aktiver, der er overført til den nye virksomhed — dels anlægs-, dels omsætningsaktiver — sammen med de ligeledes overtagne, men forholdsvis mindre forpligtelser. Den måde, hvorpå støtten udbetales, er imidlertid ikke afgørende for en udbetalings karakter af støtte. Kommissionen godkendte i sine to beslutninger i alt 380,9 mio. EUR (745 mio. DEM) i driftsstøtte, og en del af denne støtte blev udbetalt kontant og en anden del ikke-kontant. De to beslutninger blev ikke anfægtet af Tyskland eller støttemodtageren. De har følgelig bindende virkning for Tyskland, for støttemodtageren og for Kommissionen. Det må også anføres, at det samlede beløb for den kontant ydede støtte klart ligger over det anfægtede beløb på 60,988 mio. EUR (119,284 mio. DEM). Støttemodtageren skulle have anfægtet disse beslutninger inden for to måneder, hvis den anså vurderingen for forkert, jf. EF-traktatens artikel 230, stk. 5. |
| --- | --- |

(85)

Kommissionen konstaterer, at den samlede støtte omfatter såvel kontant som ikke-kontant støtte. Den ikke-kontante støtte består af de aktiver, der er overført til den nye virksomhed — dels anlægs-, dels omsætningsaktiver — sammen med de ligeledes overtagne, men forholdsvis mindre forpligtelser. Den måde, hvorpå støtten udbetales, er imidlertid ikke afgørende for en udbetalings karakter af støtte. Kommissionen godkendte i sine to beslutninger i alt 380,9 mio. EUR (745 mio. DEM) i driftsstøtte, og en del af denne støtte blev udbetalt kontant og en anden del ikke-kontant. De to beslutninger blev ikke anfægtet af Tyskland eller støttemodtageren. De har følgelig bindende virkning for Tyskland, for støttemodtageren og for Kommissionen. Det må også anføres, at det samlede beløb for den kontant ydede støtte klart ligger over det anfægtede beløb på 60,988 mio. EUR (119,284 mio. DEM). Støttemodtageren skulle have anfægtet disse beslutninger inden for to måneder, hvis den anså vurderingen for forkert, jf. EF-traktatens artikel 230, stk. 5.

| (86) | I punkt 7.6.2 i privatiseringsaftalen hedder det: »Den foreløbige balance skulle afspejle en særlig hensættelse på 435 500 000,00 DEM til finansiering af catch up-investeringer, som virksomheden skal foretage under omstruktureringsperioden, og en særlig hensættelse på 450 000 000,00 DEM til finansiering af virksomhedernes tab under omstruktureringsperioden som følge af produktivitetsnedgang i virksomheden og til andre tab som følge af virksomhedens øjeblikkelige manglende konkurrenceevne«. Det følger heraf, at udbetalingen af 450 mio. DEM til dækning af tab var en betingelse for købet af Warnow Werft, som der blev taget hensyn til i den foreløbige balance. Den foreløbige balance indeholdt derfor positioner, som ikke umiddelbart hørte til de overførte aktiver, men som KWW modtog til dækning af tab på skibsbygningsordrer. Disse positioner udgør statsstøtte. |
| --- | --- |

(86)

I punkt 7.6.2 i privatiseringsaftalen hedder det: »Den foreløbige balance skulle afspejle en særlig hensættelse på 435 500 000,00 DEM til finansiering af catch up-investeringer, som virksomheden skal foretage under omstruktureringsperioden, og en særlig hensættelse på 450 000 000,00 DEM til finansiering af virksomhedernes tab under omstruktureringsperioden som følge af produktivitetsnedgang i virksomheden og til andre tab som følge af virksomhedens øjeblikkelige manglende konkurrenceevne«. Det følger heraf, at udbetalingen af 450 mio. DEM til dækning af tab var en betingelse for købet af Warnow Werft, som der blev taget hensyn til i den foreløbige balance. Den foreløbige balance indeholdt derfor positioner, som ikke umiddelbart hørte til de overførte aktiver, men som KWW modtog til dækning af tab på skibsbygningsordrer. Disse positioner udgør statsstøtte.

| (87) | At en del af støtten ikke udgør kontant støtte, kommer klart til udtryk i Kommissionens beslutning, som blev meddelt Tyskland den 17. januar 1994: »... 617,1 mio. DEM i driftsstøtte, hvoraf 113,5 mio. DEM udbetales kontant, heraf 66,9 mio. DEM i Wettbewerbshilfe og 46,6 mio. DEM til dækning af en del af tabene på kontrakter indgået efter den 1. juli 1990 ... «. Heraf følger, at størstedelen af den driftsstøtte, der blev godkendt ved denne beslutning, nemlig 257,4 mio. EUR (503,6 mio. DEM), blev godkendt som ikke-kontant støtte. |
| --- | --- |

(87)

At en del af støtten ikke udgør kontant støtte, kommer klart til udtryk i Kommissionens beslutning, som blev meddelt Tyskland den 17. januar 1994: »... 617,1 mio. DEM i driftsstøtte, hvoraf 113,5 mio. DEM udbetales kontant, heraf 66,9 mio. DEM i Wettbewerbshilfe og 46,6 mio. DEM til dækning af en del af tabene på kontrakter indgået efter den 1. juli 1990 ... «. Heraf følger, at størstedelen af den driftsstøtte, der blev godkendt ved denne beslutning, nemlig 257,4 mio. EUR (503,6 mio. DEM), blev godkendt som ikke-kontant støtte.

| (88) | KWW kan ikke påberåbe sig, at det ikke anfægtede de dele af beslutningerne, der vedrørte den ikke-kontante støtte, fordi Kommissionen traf en positiv beslutning. Det forhold, at overførsel af aktiver blev klassificeret som statsstøtte, var en sådan belastning for KWW, at en klage mod beslutningen ville have været berettiget, hvis KWW ikke havde været enigt heri. Kommissionen klassificerede foranstaltningerne som støtte og undersøgte deres uforenelighed med fællesmarkedet. Dette betyder, at Kommissionen kunne henholdsvis pålægge vilkår og acceptere tilsagn fra Tyskland, som direkte påvirkede støttemodtagerens transaktioner. I en sådan situation anses en ansøgning om omstødelse af beslutningen for berettiget (8). |
| --- | --- |

(88)

KWW kan ikke påberåbe sig, at det ikke anfægtede de dele af beslutningerne, der vedrørte den ikke-kontante støtte, fordi Kommissionen traf en positiv beslutning. Det forhold, at overførsel af aktiver blev klassificeret som statsstøtte, var en sådan belastning for KWW, at en klage mod beslutningen ville have været berettiget, hvis KWW ikke havde været enigt heri. Kommissionen klassificerede foranstaltningerne som støtte og undersøgte deres uforenelighed med fællesmarkedet. Dette betyder, at Kommissionen kunne henholdsvis pålægge vilkår og acceptere tilsagn fra Tyskland, som direkte påvirkede støttemodtagerens transaktioner. I en sådan situation anses en ansøgning om omstødelse af beslutningen for berettiget (8).

| (89) | Kommissionen foretog på grundlag af de foreliggende oplysninger en detaljeret analyse af støttebeløb, som var udbetalt til KWW efter godkendelsen af foranstaltningen. Efter en gennemgang af før-privatiseringsbalancen, overtagelsesbalancen, spillover-rapporterne fra revisionsfirmaet Arthur Andersen, privatiseringsproceduren og privatiseringsaftalen ser det ud til, at værftet ikke har modtaget driftsstøtte i form af eftergivelse af gammel gæld på 42,1 mio. EUR (82,4 mio. DEM) som godkendt af Kommissionen i dens beslutning af 3. marts 1993. |
| --- | --- |

(89)

Kommissionen foretog på grundlag af de foreliggende oplysninger en detaljeret analyse af støttebeløb, som var udbetalt til KWW efter godkendelsen af foranstaltningen. Efter en gennemgang af før-privatiseringsbalancen, overtagelsesbalancen, spillover-rapporterne fra revisionsfirmaet Arthur Andersen, privatiseringsproceduren og privatiseringsaftalen ser det ud til, at værftet ikke har modtaget driftsstøtte i form af eftergivelse af gammel gæld på 42,1 mio. EUR (82,4 mio. DEM) som godkendt af Kommissionen i dens beslutning af 3. marts 1993.

| (90) | En sådan eftergivelse vil nemlig kun kunne udgøre statsstøtte, hvis aktiverne ikke belastes med de gamle forpligtelser (eller hvis aktiverne overgår til støttemodtageren, når der, ligesom i det foreliggende tilfælde, oprettes en ny virksomhed). KWW's overtagelsesbalance viser imidlertid ikke nogen overdragelse af aktiver, som skulle være befriet for forpligtelser svarende til eftergivelsen, hvilket ville have udgjort driftsstøtte. Eftersom lånet, der blev eftergivet kort før privatiseringen, var en forpligtelse for WW (et statsejet værft), var staten som tidligere aktionær den eneste begunstigede, uden at denne dog overdrog fordelen til den nye virksomhed. Det ser derfor ud til, at skibsværftet ikke nød godt af denne driftsstøtte, som tidligere var blevet godkendt af Kommissionen. |
| --- | --- |

(90)

En sådan eftergivelse vil nemlig kun kunne udgøre statsstøtte, hvis aktiverne ikke belastes med de gamle forpligtelser (eller hvis aktiverne overgår til støttemodtageren, når der, ligesom i det foreliggende tilfælde, oprettes en ny virksomhed). KWW's overtagelsesbalance viser imidlertid ikke nogen overdragelse af aktiver, som skulle være befriet for forpligtelser svarende til eftergivelsen, hvilket ville have udgjort driftsstøtte. Eftersom lånet, der blev eftergivet kort før privatiseringen, var en forpligtelse for WW (et statsejet værft), var staten som tidligere aktionær den eneste begunstigede, uden at denne dog overdrog fordelen til den nye virksomhed. Det ser derfor ud til, at skibsværftet ikke nød godt af denne driftsstøtte, som tidligere var blevet godkendt af Kommissionen.

| (91) | Endelig blev skibsbygningsordrerne for særlige skibe, de såkaldte »cash carriers«, ifølge spillover-rapporten ikke overført til KWW. Selv om der var indregnet en tabsdækning for disse ordrer i den driftsstøtte på 315,5 mio. EUR (617,1 mio. DEM), som Kommissionen godkendte den 17. januar 1994, havde KWW ikke ansvaret for udførelsen af disse ordrer. KWW havde derfor ikke måttet modtage dækning for de forventede tab på disse ordrer. Der er derfor ingen grund til at kompensere for den ikke-modtagne støtte på 17,7 mio. EUR (34,6 mio. DEM). Som nævnt i punkt 12-20 var dette beløb ikke indeholdt i den tabsdækning på 230,08 mio. EUR (450 mio. DEM), som er angivet i spillover-rapporten. |
| --- | --- |

(91)

Endelig blev skibsbygningsordrerne for særlige skibe, de såkaldte »cash carriers«, ifølge spillover-rapporten ikke overført til KWW. Selv om der var indregnet en tabsdækning for disse ordrer i den driftsstøtte på 315,5 mio. EUR (617,1 mio. DEM), som Kommissionen godkendte den 17. januar 1994, havde KWW ikke ansvaret for udførelsen af disse ordrer. KWW havde derfor ikke måttet modtage dækning for de forventede tab på disse ordrer. Der er derfor ingen grund til at kompensere for den ikke-modtagne støtte på 17,7 mio. EUR (34,6 mio. DEM). Som nævnt i punkt 12-20 var dette beløb ikke indeholdt i den tabsdækning på 230,08 mio. EUR (450 mio. DEM), som er angivet i spillover-rapporten.

| (92) | KWW har modtaget 8 mio. EUR (15,6 mio. DEM) mindre i investeringsstøtte fra delstaten Mecklenburg-Vorpommern. |
| --- | --- |

(92)

KWW har modtaget 8 mio. EUR (15,6 mio. DEM) mindre i investeringsstøtte fra delstaten Mecklenburg-Vorpommern.

| (93) | KWW og Tyskland anfører, at hvis Kommissionen ikke desto mindre skulle nå til den konklusion, at forskellen mellem de faktiske og anslåede tab skulle være relevant ud fra et statsstøtteretligt synspunkt, så vil denne ikke være så stor som hævdet af Kommissionen. De 31,955 mio. EUR (62,5 mio. DEM) i »Wettbewerbshilfe« var ikke beregnet til at dække tab, men som sædvanlig til at kompensere for de ulemper, som alle tyske værfter led under som følge af deres geografiske beliggenhed i Tyskland og Europa. |
| --- | --- |

(93)

KWW og Tyskland anfører, at hvis Kommissionen ikke desto mindre skulle nå til den konklusion, at forskellen mellem de faktiske og anslåede tab skulle være relevant ud fra et statsstøtteretligt synspunkt, så vil denne ikke være så stor som hævdet af Kommissionen. De 31,955 mio. EUR (62,5 mio. DEM) i »Wettbewerbshilfe« var ikke beregnet til at dække tab, men som sædvanlig til at kompensere for de ulemper, som alle tyske værfter led under som følge af deres geografiske beliggenhed i Tyskland og Europa.

| (94) | Kommissionen bemærker, at privatiseringsaftalen og den dertil hørende begrundelse som allerede påpeget indeholdt en udførlig opgørelse af støtten til omstruktureringen af værftet. Deri angives den samlede støtte til tabsdækning under omstruktureringen til 285,096 mio. EUR (557,6 mio. DEM). Dette beløb indeholdt 230,091 mio. EUR (450 mio. DEM) i støtte til dækning af tab, 37,32 mio. EUR (73 mio. DEM) i »Wettbewerbshilfe« og 17,69 mio. EUR (34,6 mio. DEM) i støtte til tab på en uafsluttet kontrakt, der var blevet overtaget af Treuhandanstalt. |
| --- | --- |

(94)

Kommissionen bemærker, at privatiseringsaftalen og den dertil hørende begrundelse som allerede påpeget indeholdt en udførlig opgørelse af støtten til omstruktureringen af værftet. Deri angives den samlede støtte til tabsdækning under omstruktureringen til 285,096 mio. EUR (557,6 mio. DEM). Dette beløb indeholdt 230,091 mio. EUR (450 mio. DEM) i støtte til dækning af tab, 37,32 mio. EUR (73 mio. DEM) i »Wettbewerbshilfe« og 17,69 mio. EUR (34,6 mio. DEM) i støtte til tab på en uafsluttet kontrakt, der var blevet overtaget af Treuhandanstalt.

| (95) | Under positionen »Wettbewerbshilfe« modtog KWW kun 31,955 mio. EUR (62,5 mio. DEM) i stedet for de godkendte 37,3 mio. EUR (73 mio. DEM). Beløbet til »Wettbewerbshilfe« blev godkendt til det formål at dække tab under omstruktureringen. Kommissionen har derfor medtaget kompensationen for ikke-udbetalt »Wettbewerbshilfe« i den samlede støtte, der er godkendt til dækning af tab. |
| --- | --- |

(95)

Under positionen »Wettbewerbshilfe« modtog KWW kun 31,955 mio. EUR (62,5 mio. DEM) i stedet for de godkendte 37,3 mio. EUR (73 mio. DEM). Beløbet til »Wettbewerbshilfe« blev godkendt til det formål at dække tab under omstruktureringen. Kommissionen har derfor medtaget kompensationen for ikke-udbetalt »Wettbewerbshilfe« i den samlede støtte, der er godkendt til dækning af tab.

| (96) | Selv om man skulle kunne tilslutte sig KWW's argumenter, vil dette ikke ændre noget ved Kommissionens vurdering. Det er ubestridt, at KWW modtog støtte i form af »Wettbewerbshilfe«. Denne »Wettbewerbshilfe« udgjorde en indtægtskilde og reducerede tabene, uanset om den klassificeres som tabsdækning eller ej. Behovet for driftsstøtte til dækning af tab var derfor mindre. KWW's argument om, at der skal ses fuldstændig bort fra »Wettbewerbshilfe«, er ikke holdbart og må derfor afvises. |
| --- | --- |

(96)

Selv om man skulle kunne tilslutte sig KWW's argumenter, vil dette ikke ændre noget ved Kommissionens vurdering. Det er ubestridt, at KWW modtog støtte i form af »Wettbewerbshilfe«. Denne »Wettbewerbshilfe« udgjorde en indtægtskilde og reducerede tabene, uanset om den klassificeres som tabsdækning eller ej. Behovet for driftsstøtte til dækning af tab var derfor mindre. KWW's argument om, at der skal ses fuldstændig bort fra »Wettbewerbshilfe«, er ikke holdbart og må derfor afvises.

| (97) | Tyskland sætter ligeledes spørgsmålstegn ved Kommissionens beføjelser til at fastslå, om støtten blev anvendt til det formål, den var beregnet til. Kommissionen bemærker, at det i Kommissionens beslutninger om godkendelse af støtte udtrykkeligt er anført, at Kommissionen vil benytte sine kontrol- og undersøgelsesbeføjelser til at sikre, at værfterne i de nye delstater kun modtager den støtte, der er nødvendig for deres omstrukturering. |
| --- | --- |

(97)

Tyskland sætter ligeledes spørgsmålstegn ved Kommissionens beføjelser til at fastslå, om støtten blev anvendt til det formål, den var beregnet til. Kommissionen bemærker, at det i Kommissionens beslutninger om godkendelse af støtte udtrykkeligt er anført, at Kommissionen vil benytte sine kontrol- og undersøgelsesbeføjelser til at sikre, at værfterne i de nye delstater kun modtager den støtte, der er nødvendig for deres omstrukturering.

| (98) | Kommissionen deler ikke Tysklands opfattelse, hvorefter de kontrol- og undersøgelsesbeføjelser, der nævnes i den pågældende sætning, kun angår det tidspunkt, hvor overslagene blev vurderet og støtteraterne frigivet. I den forbindelse skal der gøres opmærksom på både sagens særlige omstændigheder, frem for alt den kendsgerning, at i henhold til bestemmelserne i direktiv 92/68/EØF skulle driftsstøtten udbetales inden udgangen af 1993, samt det forhold, at det samme direktiv pålagde Tyskland at aflægge rapport. På den baggrund kan Kommissionens forpligtelse over for Rådet kun forstås sådan, at Kommissionen vil kontrollere, at støtten virkelig begrænses til det strengt nødvendige for omstruktureringen. |
| --- | --- |

(98)

Kommissionen deler ikke Tysklands opfattelse, hvorefter de kontrol- og undersøgelsesbeføjelser, der nævnes i den pågældende sætning, kun angår det tidspunkt, hvor overslagene blev vurderet og støtteraterne frigivet. I den forbindelse skal der gøres opmærksom på både sagens særlige omstændigheder, frem for alt den kendsgerning, at i henhold til bestemmelserne i direktiv 92/68/EØF skulle driftsstøtten udbetales inden udgangen af 1993, samt det forhold, at det samme direktiv pålagde Tyskland at aflægge rapport. På den baggrund kan Kommissionens forpligtelse over for Rådet kun forstås sådan, at Kommissionen vil kontrollere, at støtten virkelig begrænses til det strengt nødvendige for omstruktureringen.

| (99) | Kommissionen bemærker, at i overensstemmelse med artikel 10a, stk. 2, litra d), i direktiv 90/684/EØF skulle Tyskland ved hjælp af årlige rapporter udarbejdet af en uafhængig statsautoriseret revisor bevise over for Kommissionen, at den udbetalte støtte udelukkende kom værfter beliggende i det tidligere DDR til gode. Disse såkaldte »spillover«-rapporter blev forelagt for Kommissionen indtil udløbet af omstruktureringsperioden (udgangen af 1995) for at dokumentere, at støtten udelukkende blev anvendt til KWW. Derudover indeholdt rapporterne oplysninger om støttens konkrete anvendelse. |
| --- | --- |

(99)

Kommissionen bemærker, at i overensstemmelse med artikel 10a, stk. 2, litra d), i direktiv 90/684/EØF skulle Tyskland ved hjælp af årlige rapporter udarbejdet af en uafhængig statsautoriseret revisor bevise over for Kommissionen, at den udbetalte støtte udelukkende kom værfter beliggende i det tidligere DDR til gode. Disse såkaldte »spillover«-rapporter blev forelagt for Kommissionen indtil udløbet af omstruktureringsperioden (udgangen af 1995) for at dokumentere, at støtten udelukkende blev anvendt til KWW. Derudover indeholdt rapporterne oplysninger om støttens konkrete anvendelse.

| (100) | Tyskland hævder, at det forhold, at der blev aflagt rapport til Kommissionen efter godkendelsen af støtten, herunder især i form af de såkaldte »spillover«-rapporter, på ingen måde giver Kommissionen kompetence til endnu en gang at kontrollere nødvendigheden af støtten. Spillover-rapporterne var tænkt som bevis for, at støtten til værftet ikke kom andre virksomheder til gode. Formålet med rapporterne var ikke at fastslå tabenes faktiske størrelse. Oplysningerne om støttens anvendelse i rapporterne skulle kun tjene til — i overensstemmelse med formålet med spillover-kontrollen — at dokumentere på en gennemsigtig måde, at der ikke blev overført støtte fra investoren til andre værfter. |
| --- | --- |

(100)

Tyskland hævder, at det forhold, at der blev aflagt rapport til Kommissionen efter godkendelsen af støtten, herunder især i form af de såkaldte »spillover«-rapporter, på ingen måde giver Kommissionen kompetence til endnu en gang at kontrollere nødvendigheden af støtten. Spillover-rapporterne var tænkt som bevis for, at støtten til værftet ikke kom andre virksomheder til gode. Formålet med rapporterne var ikke at fastslå tabenes faktiske størrelse. Oplysningerne om støttens anvendelse i rapporterne skulle kun tjene til — i overensstemmelse med formålet med spillover-kontrollen — at dokumentere på en gennemsigtig måde, at der ikke blev overført støtte fra investoren til andre værfter.

| (101) | Tyskland ser i den forbindelse bort fra det forhold, at for at forhindre overkompensation indeholder begge godkendelsesbeslutninger forpligtelser som modydelse for frigivelse af driftsstøtte til dækning af tab. På baggrund af disse forsigtighedsforanstaltninger forekommer en yderligere diskussion af Kommissionens overvågningsbeføjelser at være overflødig, idet det ikke i alvor kan betvivles, at Kommissionen er beføjet og endog forpligtet til at drage konsekvenser af en manglende overholdelse af væsentlige forudsætninger for godkendelsen af en støtte. I sådanne tilfælde må Kommissionen fastholde, at der skal ske tilbagebetaling af støtte, som må anses for uforenelig med fællesmarkedet og ulovlig, dvs. ikke-godkendt støtte. |
| --- | --- |

(101)

Tyskland ser i den forbindelse bort fra det forhold, at for at forhindre overkompensation indeholder begge godkendelsesbeslutninger forpligtelser som modydelse for frigivelse af driftsstøtte til dækning af tab. På baggrund af disse forsigtighedsforanstaltninger forekommer en yderligere diskussion af Kommissionens overvågningsbeføjelser at være overflødig, idet det ikke i alvor kan betvivles, at Kommissionen er beføjet og endog forpligtet til at drage konsekvenser af en manglende overholdelse af væsentlige forudsætninger for godkendelsen af en støtte. I sådanne tilfælde må Kommissionen fastholde, at der skal ske tilbagebetaling af støtte, som må anses for uforenelig med fællesmarkedet og ulovlig, dvs. ikke-godkendt støtte.

| (102) | Kommissionen er enig med Tyskland i, at formålet med spillover-rapporterne var at påvise, at støtte til omstrukturering af værftet ikke er overført til andre virksomheder, f.eks. værftets moderselskab. I henhold til godkendelsesbeslutningerne omfattede kontrollen med støttens anvendelse imidlertid, at formålet skulle kontrolleres for at sikre, at hele støtten udelukkende blev anvendt til omstrukturering af værftet. |
| --- | --- |

(102)

Kommissionen er enig med Tyskland i, at formålet med spillover-rapporterne var at påvise, at støtte til omstrukturering af værftet ikke er overført til andre virksomheder, f.eks. værftets moderselskab. I henhold til godkendelsesbeslutningerne omfattede kontrollen med støttens anvendelse imidlertid, at formålet skulle kontrolleres for at sikre, at hele støtten udelukkende blev anvendt til omstrukturering af værftet.

| (103) | Korrekt anvendelse af støtten til de formål, den blev ydet til, var et vigtigt aspekt af kontrollen. Dette illustreres også ved strukturen og indholdet i spillover-rapporterne, hvor redegørelsen for anvendelsen af den modtagne støtte indtager en vigtig plads. Disse oplysninger blev i hvert fald anset for så vigtige, at de blev medtaget i rapporterne for at sætte Kommissionen i stand til at opfylde sine forpligtelser over for Rådet og i overensstemmelse med godkendelsesbeslutningerne kontrollere støttens korrekte anvendelse. |
| --- | --- |

(103)

Korrekt anvendelse af støtten til de formål, den blev ydet til, var et vigtigt aspekt af kontrollen. Dette illustreres også ved strukturen og indholdet i spillover-rapporterne, hvor redegørelsen for anvendelsen af den modtagne støtte indtager en vigtig plads. Disse oplysninger blev i hvert fald anset for så vigtige, at de blev medtaget i rapporterne for at sætte Kommissionen i stand til at opfylde sine forpligtelser over for Rådet og i overensstemmelse med godkendelsesbeslutningerne kontrollere støttens korrekte anvendelse.

| (104) | Både KWW og Tyskland anfører endvidere, at Kommissionen allerede siden 1996, dvs. siden forelæggelsen af den sidste spillover-rapport, har været klar over, at de faktiske tab var betydeligt lavere end anslået. Ikke desto mindre begyndte Kommissionen først at undersøge sagen i 1999. |
| --- | --- |

(104)

Både KWW og Tyskland anfører endvidere, at Kommissionen allerede siden 1996, dvs. siden forelæggelsen af den sidste spillover-rapport, har været klar over, at de faktiske tab var betydeligt lavere end anslået. Ikke desto mindre begyndte Kommissionen først at undersøge sagen i 1999.

| (105) | Som allerede forklaret i beslutningen om indledning af proceduren bemærker Kommissionen, at den sidste spillover-rapport kun dækker perioden indtil den 31. december 1995. Bilag 2 i rapporten indeholder på side 1 en tabel over den støtte, der er modtaget indtil den 31. december 1995. Ifølge denne tabel beløb den støtte, der indtil det tidspunkt var anvendt til dækning af tab, sig til 256,817 mio. EUR (502,291 mio. DEM). Der var imidlertid udbetalt 262 mio. EUR (512,5 mio. DEM) i støtte. Da der kunne have været behov for de manglende 5 mio. EUR efter den 31. december 1995, fordi alle tab i forbindelse med kontrakter indgået indtil den 31. december 1993 endnu ikke var opstået, så Kommissionen ingen grund til at gribe ind. |
| --- | --- |

(105)

Som allerede forklaret i beslutningen om indledning af proceduren bemærker Kommissionen, at den sidste spillover-rapport kun dækker perioden indtil den 31. december 1995. Bilag 2 i rapporten indeholder på side 1 en tabel over den støtte, der er modtaget indtil den 31. december 1995. Ifølge denne tabel beløb den støtte, der indtil det tidspunkt var anvendt til dækning af tab, sig til 256,817 mio. EUR (502,291 mio. DEM). Der var imidlertid udbetalt 262 mio. EUR (512,5 mio. DEM) i støtte. Da der kunne have været behov for de manglende 5 mio. EUR efter den 31. december 1995, fordi alle tab i forbindelse med kontrakter indgået indtil den 31. december 1993 endnu ikke var opstået, så Kommissionen ingen grund til at gribe ind.

| (106) | I forbindelse med den sidste spillover-rapport kunne Kommissionen ikke vide, at forskellen mellem de faktiske og de anslåede tab lå betydeligt over det, der var angivet i den sidste rapport, nemlig 60,988 mio. EUR (119,284 mio. DEM) i stedet for 5 mio. EUR. Eftersom hverken Tyskland eller KWW, der i mellemtiden havde modtaget revisionsberetningen fra det uafhængige revisionsfirma, underrettede Kommissionen om den ændrede situation i 1997, var Kommissionen ikke klar over den reelle situation. Kommissionen blev først klar over situationen i juli 1999, da den efter egen anmodning modtog revisors redegørelser af 25. april 1997 ved brev fra Tyskland af 30. juni 1999. Da disse redegørelser kun var rettet til Tyskland, men ikke til Kommissionen, var Kommissionen ikke klar over den reelle situation før juli 1999. På denne baggrund skal Kommissionen understrege, at Tyskland ikke har dokumenteret sin påstand om, at Kommissionen var underrettet. |
| --- | --- |

(106)

I forbindelse med den sidste spillover-rapport kunne Kommissionen ikke vide, at forskellen mellem de faktiske og de anslåede tab lå betydeligt over det, der var angivet i den sidste rapport, nemlig 60,988 mio. EUR (119,284 mio. DEM) i stedet for 5 mio. EUR. Eftersom hverken Tyskland eller KWW, der i mellemtiden havde modtaget revisionsberetningen fra det uafhængige revisionsfirma, underrettede Kommissionen om den ændrede situation i 1997, var Kommissionen ikke klar over den reelle situation. Kommissionen blev først klar over situationen i juli 1999, da den efter egen anmodning modtog revisors redegørelser af 25. april 1997 ved brev fra Tyskland af 30. juni 1999. Da disse redegørelser kun var rettet til Tyskland, men ikke til Kommissionen, var Kommissionen ikke klar over den reelle situation før juli 1999. På denne baggrund skal Kommissionen understrege, at Tyskland ikke har dokumenteret sin påstand om, at Kommissionen var underrettet.

| (107) | KWW hævder, at alle de midler, der var stillet til rådighed til omstruktureringen, blev anvendt i henhold til deres formål, idet godkendelserne i Kommissionens beslutninger ikke specielt angik støtte til dækning af tab. Godkendelsen er snarere givet til driftsstøtte som helhed. Støtten er blevet anvendt til omstrukturering af værftet og derfor i overensstemmelse med formålet. |
| --- | --- |

(107)

KWW hævder, at alle de midler, der var stillet til rådighed til omstruktureringen, blev anvendt i henhold til deres formål, idet godkendelserne i Kommissionens beslutninger ikke specielt angik støtte til dækning af tab. Godkendelsen er snarere givet til driftsstøtte som helhed. Støtten er blevet anvendt til omstrukturering af værftet og derfor i overensstemmelse med formålet.

| (108) | Kommissionen bemærker, at i de to beslutninger, som Kommissionen meddelte Tyskland i marts 1993 og januar 1994, anføres der særlige beløb til dækning af tab. I den første beslutning godkendes udtrykkeligt 6 mio. EUR (11,7 mio. DEM) og i den anden beslutning 23,82 mio. EUR (46,6 mio. DEM) til dækning af en del af tabene på kontrakter indgået efter den 1. juli 1990. Disse beløb var beregnet til at dække ganske specielle tab, mens det i forbindelse med den resterende driftsstøtte ikke nævnes, at den er beregnet til at dække specifikke tab, hvilket dog ikke betyder, at støtten var bestemt til andre formål. I anmeldelsen var formålet med disse beløb klart angivet som dækning af ordretab. |
| --- | --- |

(108)

Kommissionen bemærker, at i de to beslutninger, som Kommissionen meddelte Tyskland i marts 1993 og januar 1994, anføres der særlige beløb til dækning af tab. I den første beslutning godkendes udtrykkeligt 6 mio. EUR (11,7 mio. DEM) og i den anden beslutning 23,82 mio. EUR (46,6 mio. DEM) til dækning af en del af tabene på kontrakter indgået efter den 1. juli 1990. Disse beløb var beregnet til at dække ganske specielle tab, mens det i forbindelse med den resterende driftsstøtte ikke nævnes, at den er beregnet til at dække specifikke tab, hvilket dog ikke betyder, at støtten var bestemt til andre formål. I anmeldelsen var formålet med disse beløb klart angivet som dækning af ordretab.

| (109) | Kommissionen konstaterer, at privatiseringsaftalen og de ledsagende dokumenter indeholder en detaljeret liste over de forskellige kategorier af støtte. Deri anføres et beløb på 285 mio. EUR (557 mio. EUR) som dækning af tab i omstruktureringsperioden. Den samme klassificering af støtten anvendes i spillover-rapporterne, som lå til grund for Kommissionens kontrol af støttens korrekte anvendelse i overensstemmelse med det godkendte formål. I Kommissionens beslutninger, som blev meddelt Tyskland i marts 1993 og januar 1994, godkendtes driftsstøtte, som specifikt var øremærket til dækning af tab under omstruktureringsfasen. |
| --- | --- |

(109)

Kommissionen konstaterer, at privatiseringsaftalen og de ledsagende dokumenter indeholder en detaljeret liste over de forskellige kategorier af støtte. Deri anføres et beløb på 285 mio. EUR (557 mio. EUR) som dækning af tab i omstruktureringsperioden. Den samme klassificering af støtten anvendes i spillover-rapporterne, som lå til grund for Kommissionens kontrol af støttens korrekte anvendelse i overensstemmelse med det godkendte formål. I Kommissionens beslutninger, som blev meddelt Tyskland i marts 1993 og januar 1994, godkendtes driftsstøtte, som specifikt var øremærket til dækning af tab under omstruktureringsfasen.

| (110) | Kommissionen tager i betragtning, at der i spillover-rapporten ikke blev taget hensyn til en effektiv anvendelse af hensættelser til chartergarantier på [...] (9) EUR ([...] DEM) og egenkapitalgarantier på [...] EUR ([...] DEM) — tilsammen [...] EUR ([...] DEM). Disse omkostninger, som ikke blev korrekt henregnet til skibsbygningskontrakterne, blev først afholdt efter udgangen af 1995. Selv om der ikke tages hensyn til disse udgifter, lå tabene under omstruktureringen stadigvæk langt under den støtte, der var godkendt til at dække dem. |
| --- | --- |

(110)

Kommissionen tager i betragtning, at der i spillover-rapporten ikke blev taget hensyn til en effektiv anvendelse af hensættelser til chartergarantier på [...] (9) EUR ([...] DEM) og egenkapitalgarantier på [...] EUR ([...] DEM) — tilsammen [...] EUR ([...] DEM). Disse omkostninger, som ikke blev korrekt henregnet til skibsbygningskontrakterne, blev først afholdt efter udgangen af 1995. Selv om der ikke tages hensyn til disse udgifter, lå tabene under omstruktureringen stadigvæk langt under den støtte, der var godkendt til at dække dem.

| (111) | Selv om Kommissionen kan acceptere at tage hensyn til de omkostninger, der er opstået gennem charter- og egenkapitalgarantierne, som i sagens natur er knyttet til specifikke skibsbygningskontrakter, og som pr. definition afholdes, efter at skibene er leveret, gælder der ikke samme argumentation for omstruktureringsomkostninger, som er opstået efter december 1995. I privatiseringsaftalen var det nemlig tydeligt fastsat, at virksomheden minimalt skulle beskæftige et bestemt antal arbejdstagere indtil udgangen af 1995. Hvis denne forpligtelse ikke blev overholdt, og der blev beskæftiget færre arbejdstagere, ville der blive tale om alvorlige bøder. Den samlede nedlukningsstøtte og støtten til dækning af tab, som blev godkendt af Kommissionen, angik udelukkende den omstruktureringsperiode, der sluttede i december 1995. Derfor var det lige fra begyndelsen klart, at hvis KWW ønskede at afskedige overflødige arbejdstagere, skulle det vente til udgangen af 1995, og at disse omkostninger ikke længere ville blive dækket gennem nedluknings- eller driftsstøtte. Denne tidsplan var kendt lige fra begyndelsen af privatiseringen. For det første er det ikke muligt at ændre denne følgeslutning og henføre de omstruktureringsudgifter, som er opstået efter december 1995, til kontrakter, der blev gennemført før det tidspunkt. For det andet førte omstruktureringen, som fandt sted efter 1995, naturligvis ikke til lavere omkostninger for skibsbygningskontrakter, der blev gennemført før det tidspunkt. For det tredje udgør den bestemmelse i privatiseringsaftalen, hvorefter virksomheden skal beskæftige et bestemt antal arbejdstagere, en eksogen og særlig forpligtelse, som ikke kan knyttes til bestemte aftaler. |
| --- | --- |

(111)

Selv om Kommissionen kan acceptere at tage hensyn til de omkostninger, der er opstået gennem charter- og egenkapitalgarantierne, som i sagens natur er knyttet til specifikke skibsbygningskontrakter, og som pr. definition afholdes, efter at skibene er leveret, gælder der ikke samme argumentation for omstruktureringsomkostninger, som er opstået efter december 1995. I privatiseringsaftalen var det nemlig tydeligt fastsat, at virksomheden minimalt skulle beskæftige et bestemt antal arbejdstagere indtil udgangen af 1995. Hvis denne forpligtelse ikke blev overholdt, og der blev beskæftiget færre arbejdstagere, ville der blive tale om alvorlige bøder. Den samlede nedlukningsstøtte og støtten til dækning af tab, som blev godkendt af Kommissionen, angik udelukkende den omstruktureringsperiode, der sluttede i december 1995. Derfor var det lige fra begyndelsen klart, at hvis KWW ønskede at afskedige overflødige arbejdstagere, skulle det vente til udgangen af 1995, og at disse omkostninger ikke længere ville blive dækket gennem nedluknings- eller driftsstøtte. Denne tidsplan var kendt lige fra begyndelsen af privatiseringen. For det første er det ikke muligt at ændre denne følgeslutning og henføre de omstruktureringsudgifter, som er opstået efter december 1995, til kontrakter, der blev gennemført før det tidspunkt. For det andet førte omstruktureringen, som fandt sted efter 1995, naturligvis ikke til lavere omkostninger for skibsbygningskontrakter, der blev gennemført før det tidspunkt. For det tredje udgør den bestemmelse i privatiseringsaftalen, hvorefter virksomheden skal beskæftige et bestemt antal arbejdstagere, en eksogen og særlig forpligtelse, som ikke kan knyttes til bestemte aftaler.

| (112) | For så vidt angår KWW's påstand om, at støtten blev anvendt til omstrukturering af værftet og derfor i overensstemmelse med formålet, bemærker Kommissionen, at det var muligt at overføre de støttebeløb, der oversteg de faktiske tab, til et andet formål. Ifølge de oplysninger, som Kommissionen er i besiddelse af, blev alle andre kategorier af godkendt omstruktureringsstøtte imidlertid anvendt i fuld omfang til deres formål. Da støttens størrelse og formål imidlertid var fastsat helt nøjagtigt i Kommissionens beslutninger, var der ikke plads til at anvende yderligere støttebeløb til omstruktureringsformål. |
| --- | --- |

(112)

For så vidt angår KWW's påstand om, at støtten blev anvendt til omstrukturering af værftet og derfor i overensstemmelse med formålet, bemærker Kommissionen, at det var muligt at overføre de støttebeløb, der oversteg de faktiske tab, til et andet formål. Ifølge de oplysninger, som Kommissionen er i besiddelse af, blev alle andre kategorier af godkendt omstruktureringsstøtte imidlertid anvendt i fuld omfang til deres formål. Da støttens størrelse og formål imidlertid var fastsat helt nøjagtigt i Kommissionens beslutninger, var der ikke plads til at anvende yderligere støttebeløb til omstruktureringsformål.

| (113) | Da hverken KWW eller Tyskland har udtalt sig om anvendelsen af de resterende 55,423 mio. EUR (108,399 mio. DEM), konkluderer Kommissionen på grundlag af de oplysninger, den er i besiddelse af, at støtten på 55,423 mio. EUR (108,399 mio. DEM) ikke blev anvendt til det formål, der var godkendt af Kommissionen. |
| --- | --- |

(113)

Da hverken KWW eller Tyskland har udtalt sig om anvendelsen af de resterende 55,423 mio. EUR (108,399 mio. DEM), konkluderer Kommissionen på grundlag af de oplysninger, den er i besiddelse af, at støtten på 55,423 mio. EUR (108,399 mio. DEM) ikke blev anvendt til det formål, der var godkendt af Kommissionen.

| (114) | I godkendelsesbeslutningerne er det fastsat, at værfterne kun må modtage den støtte, der er nødvendig for deres omstrukturering, og Kommissionen har i forbindelse hermed forpligtet sig til at overvåge, om denne bestemmelse overholdes. Derfor kan kun beløb til dækning af faktisk opståede tab anses for at være støtte, som er forenelig med Kommissionens beslutninger. |
| --- | --- |

(114)

I godkendelsesbeslutningerne er det fastsat, at værfterne kun må modtage den støtte, der er nødvendig for deres omstrukturering, og Kommissionen har i forbindelse hermed forpligtet sig til at overvåge, om denne bestemmelse overholdes. Derfor kan kun beløb til dækning af faktisk opståede tab anses for at være støtte, som er forenelig med Kommissionens beslutninger.

| (115) | Kommissionen konstaterer, at kun støtte, der er ydet i overensstemmelse med Kommissionens beslutninger, og som opfylder de deri nævnte betingelser — herunder de planlagte anvendelsesformål — kan anses for at være forenelig med Kommissionens beslutninger og følgelig med fællesmarkedet. Støtte, som ikke opfylder disse betingelser, falder automatisk uden for anvendelsesområdet for Kommissionens beslutninger og bliver dermed uforenelig støtte. |
| --- | --- |

(115)

Kommissionen konstaterer, at kun støtte, der er ydet i overensstemmelse med Kommissionens beslutninger, og som opfylder de deri nævnte betingelser — herunder de planlagte anvendelsesformål — kan anses for at være forenelig med Kommissionens beslutninger og følgelig med fællesmarkedet. Støtte, som ikke opfylder disse betingelser, falder automatisk uden for anvendelsesområdet for Kommissionens beslutninger og bliver dermed uforenelig støtte.

| (116) | Kommissionen når hermed til det resultat, at den støtte, som den har godkendt til KWW's omstrukturering, i alt beløber sig til 637,5 mio. EUR (1 246,9 mio. DEM). Hvad angår driftsstøtten konstaterer Kommissionen, at KWW ikke har modtaget det beløb på 42,1 mio. EUR (82,4 mio. DEM), som skulle være ydet i form af et afkald på betaling af gammel gæld, og desuden har modtaget 5,4 mio. EUR (10,5 mio. DEM) mindre i »Wettbewerbshilfe« end planlagt. |
| --- | --- |

(116)

Kommissionen når hermed til det resultat, at den støtte, som den har godkendt til KWW's omstrukturering, i alt beløber sig til 637,5 mio. EUR (1 246,9 mio. DEM). Hvad angår driftsstøtten konstaterer Kommissionen, at KWW ikke har modtaget det beløb på 42,1 mio. EUR (82,4 mio. DEM), som skulle være ydet i form af et afkald på betaling af gammel gæld, og desuden har modtaget 5,4 mio. EUR (10,5 mio. DEM) mindre i »Wettbewerbshilfe« end planlagt.

| (117) | Eftersom KWW ikke udførte ordrerne på bygning af »cash-carriers«, kunne der tydeligvis heller ikke udbetales kompensation for tab på disse ordrer. Som tidligere nævnt tages der ikke hensyn til den manglende udbetaling af denne støtte. |
| --- | --- |

(117)

Eftersom KWW ikke udførte ordrerne på bygning af »cash-carriers«, kunne der tydeligvis heller ikke udbetales kompensation for tab på disse ordrer. Som tidligere nævnt tages der ikke hensyn til den manglende udbetaling af denne støtte.

| (118) | Kommissionen bemærker, at ifølge revisionsberetningen om støtte udbetalt til KWW pr. 31. december 1995 har KWW modtaget 230,08 mio. EUR (450 mio. DEM) direkte som kompensation for tab og 31,95 mio. EUR (62,5 mio. DEM) som kompensation for ikke-modtaget Wettbewerbshilfe, altså i alt 262 mio. EUR (512,5 mio. DEM). |
| --- | --- |

(118)

Kommissionen bemærker, at ifølge revisionsberetningen om støtte udbetalt til KWW pr. 31. december 1995 har KWW modtaget 230,08 mio. EUR (450 mio. DEM) direkte som kompensation for tab og 31,95 mio. EUR (62,5 mio. DEM) som kompensation for ikke-modtaget Wettbewerbshilfe, altså i alt 262 mio. EUR (512,5 mio. DEM).

| (119) | Kommissionen konstaterer endvidere, at det af de dokumenter, som Tyskland indsendte ved brev af 30. juni 1999, herunder revisionsberetningen af 25. april 1997, fremgår, at de tab, der skal dækkes med det godkendte støttebeløb, kun udgjorde 201,048 mio. EUR (393,216 mio. DEM) pr. 31. december 1996. Under hensyntagen til ovennævnte yderligere tab fra visse garantier forøges dette beløb med [...] EUR ([...] DEM) til 206,613 mio. EUR (404,101 mio. DEM). |
| --- | --- |

(119)

Kommissionen konstaterer endvidere, at det af de dokumenter, som Tyskland indsendte ved brev af 30. juni 1999, herunder revisionsberetningen af 25. april 1997, fremgår, at de tab, der skal dækkes med det godkendte støttebeløb, kun udgjorde 201,048 mio. EUR (393,216 mio. DEM) pr. 31. december 1996. Under hensyntagen til ovennævnte yderligere tab fra visse garantier forøges dette beløb med [...] EUR ([...] DEM) til 206,613 mio. EUR (404,101 mio. DEM).

| (120) | På grundlag af de foreliggende oplysninger konstaterer Kommissionen hermed, at KWW — som dokumenteret ved ovennævnte redegørelse — under omstruktureringen har modtaget 262 mio. EUR (512,5 mio. DEM) i driftsstøtte til dækning af tab, mens de faktiske tab under omstruktureringen kun beløb sig til 206,613 mio. EUR (404,101 mio. DEM). KWW har således modtaget 55,423 mio. EUR (108,399 mio. DEM) for meget i driftsstøtte til dækning af tab. |
| --- | --- |

(120)

På grundlag af de foreliggende oplysninger konstaterer Kommissionen hermed, at KWW — som dokumenteret ved ovennævnte redegørelse — under omstruktureringen har modtaget 262 mio. EUR (512,5 mio. DEM) i driftsstøtte til dækning af tab, mens de faktiske tab under omstruktureringen kun beløb sig til 206,613 mio. EUR (404,101 mio. DEM). KWW har således modtaget 55,423 mio. EUR (108,399 mio. DEM) for meget i driftsstøtte til dækning af tab.

| (121) | Kommissionen tager til efterretning, at Kvaerner ikke har modtaget 42,1 mio. EUR (82,4 mio. DEM) i driftsstøtte til omstrukturering som godkendt af Kommissionen. Dette beløb kan derfor trækkes fra det overskydende støttebeløb. At overskydende støtte til dækning af ordretab og ikke-modtaget driftsstøtte udlignes med hinanden, er i overensstemmelse med Kommissionens forpligtelse i henhold til godkendelsesbeslutningerne, hvorefter den skal sikre, at støttemodtageren kun modtager den støtte, der er nødvendig for omstruktureringen. Det følger heraf, at der kun skal tilbagebetales et beløb på 13 293 077 EUR (25 999 000 DEM). |
| --- | --- |

(121)

Kommissionen tager til efterretning, at Kvaerner ikke har modtaget 42,1 mio. EUR (82,4 mio. DEM) i driftsstøtte til omstrukturering som godkendt af Kommissionen. Dette beløb kan derfor trækkes fra det overskydende støttebeløb. At overskydende støtte til dækning af ordretab og ikke-modtaget driftsstøtte udlignes med hinanden, er i overensstemmelse med Kommissionens forpligtelse i henhold til godkendelsesbeslutningerne, hvorefter den skal sikre, at støttemodtageren kun modtager den støtte, der er nødvendig for omstruktureringen. Det følger heraf, at der kun skal tilbagebetales et beløb på 13 293 077 EUR (25 999 000 DEM).

| (122) | Selv om Kommissionen ikke indledte proceduren med hensyn til dette punkt, har KWW givet følgende forklaring på den bevægelse af kontante midler på ca. 400 mio. DEM, som den tyske presse havde berettet om den 12. juni 1999, og som lå til grund for Kommissionens anmodning om oplysninger (se punkt 1). |
| --- | --- |

(122)

Selv om Kommissionen ikke indledte proceduren med hensyn til dette punkt, har KWW givet følgende forklaring på den bevægelse af kontante midler på ca. 400 mio. DEM, som den tyske presse havde berettet om den 12. juni 1999, og som lå til grund for Kommissionens anmodning om oplysninger (se punkt 1).

| (123) | Kvaerner-gruppen havde indført et system med »cash pooling«, hvor alle tilførte kontante midler blev samlet, og hvorfra alle kontante betalinger til forpligtelser og andre betalinger blev foretaget. KWW har taget del i denne »cash pooling« siden 1998. Bidrag fra KWW til »cash pool« skete i form af tilbagebetalingspligtige lån fra KWW til moderselskabet Kvaerner as. |
| --- | --- |

(123)

Kvaerner-gruppen havde indført et system med »cash pooling«, hvor alle tilførte kontante midler blev samlet, og hvorfra alle kontante betalinger til forpligtelser og andre betalinger blev foretaget. KWW har taget del i denne »cash pooling« siden 1998. Bidrag fra KWW til »cash pool« skete i form af tilbagebetalingspligtige lån fra KWW til moderselskabet Kvaerner as.

| (124) | Koncentrationen af kontante midler (»cash concentration«) gennem Kvaerner as indebar, [...]. |
| --- | --- |

(124)

Koncentrationen af kontante midler (»cash concentration«) gennem Kvaerner as indebar, [...].

| (125) | Denne »cash pooling« nåede for KWW et højdepunkt på 172,877 mio. EUR i juni 1999 (et højere, ukorrekt, tal på 200 mio. EUR slap ud til pressen), hvoraf [...] EUR tjente som yderligere sikkerhed for garantierne. KWW's forpligtelser blev umiddelbart derefter betalt ud af »cash concentration«, hvorved størrelsen af cash concentration blev reduceret med [...] EUR, således at der blev ca. [...] EUR tilbage som »frie« kontante midler. |
| --- | --- |

(125)

Denne »cash pooling« nåede for KWW et højdepunkt på 172,877 mio. EUR i juni 1999 (et højere, ukorrekt, tal på 200 mio. EUR slap ud til pressen), hvoraf [...] EUR tjente som yderligere sikkerhed for garantierne. KWW's forpligtelser blev umiddelbart derefter betalt ud af »cash concentration«, hvorved størrelsen af cash concentration blev reduceret med [...] EUR, således at der blev ca. [...] EUR tilbage som »frie« kontante midler.

| (126) | De samlede kontante midler, der var til rådighed, stammede fra den positive cash-flow mellem 1996 og 1998, betalinger gennem rederier for leveringer i 1998 og i begyndelsen af 1999 samt betydelige afdrag i forbindelse med meget store skibsbygningsordrer (mellem midten af 1998 og juni 1999 beløb sådanne betalinger sig til [...] EUR). Den midlertidige karakter af dette højdepunkt med kontante midler i juni 1999 og korrelationen med afdragene fremgår også af det forhold, at i slutningen af 1999 udviste den samlede cash concentration kun [...] EUR i KWW's favør, mens afdrag i forbindelse med nye ordrer på det tidspunkt udgjorde [...] EUR. |
| --- | --- |

(126)

De samlede kontante midler, der var til rådighed, stammede fra den positive cash-flow mellem 1996 og 1998, betalinger gennem rederier for leveringer i 1998 og i begyndelsen af 1999 samt betydelige afdrag i forbindelse med meget store skibsbygningsordrer (mellem midten af 1998 og juni 1999 beløb sådanne betalinger sig til [...] EUR). Den midlertidige karakter af dette højdepunkt med kontante midler i juni 1999 og korrelationen med afdragene fremgår også af det forhold, at i slutningen af 1999 udviste den samlede cash concentration kun [...] EUR i KWW's favør, mens afdrag i forbindelse med nye ordrer på det tidspunkt udgjorde [...] EUR.

| (127) | Disse elementer viser, at de bevægelser af kontante midler, som den tyske presse berettede om i 1999, tilsyneladende ikke var en følge af for meget udbetalt støtte, som blev ydet under omstruktureringsperioden frem til slutningen af 1995. |
| --- | --- |

(127)

Disse elementer viser, at de bevægelser af kontante midler, som den tyske presse berettede om i 1999, tilsyneladende ikke var en følge af for meget udbetalt støtte, som blev ydet under omstruktureringsperioden frem til slutningen af 1995.

VI.   PROCEDURENS VARIGHED

| (128) | Som allerede beskrevet i Kommissionens beslutning om at indlede proceduren berettede den tyske presse den 12. juni 1999, at Kvaerner Warnow Werft havde ydet et lån på ca. 400 mio. DEM til sit moderselskab Kvaerner as. Ved brev af 16. juni 1999 udbad Kommissionen sig detaljerede oplysninger fra Tyskland om oprindelsen til midlerne for at sikre, at disse midler ikke stammede fra resterende støtte, som virksomheden havde modtaget mellem 1993 og 1995, eller indeholdt eventuelle andre støtteelementer. Tyskland afgav de krævede oplysninger ved brev af 16. september 1999 (jf. punkt I.1 og I.2 i beslutningen om indledningen af proceduren). |
| --- | --- |

(128)

Som allerede beskrevet i Kommissionens beslutning om at indlede proceduren berettede den tyske presse den 12. juni 1999, at Kvaerner Warnow Werft havde ydet et lån på ca. 400 mio. DEM til sit moderselskab Kvaerner as. Ved brev af 16. juni 1999 udbad Kommissionen sig detaljerede oplysninger fra Tyskland om oprindelsen til midlerne for at sikre, at disse midler ikke stammede fra resterende støtte, som virksomheden havde modtaget mellem 1993 og 1995, eller indeholdt eventuelle andre støtteelementer. Tyskland afgav de krævede oplysninger ved brev af 16. september 1999 (jf. punkt I.1 og I.2 i beslutningen om indledningen af proceduren).

| (129) | Ved brev af 29. februar 2000 meddelte Kommissionen Tyskland, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, med hensyn til ovennævnte støtte (10). Domstolen fastslog i de forenede sager C-74/00 P og C-75/00 P (11), at »uden en sådan bestemmelse hindrer det grundlæggende krav om retssikkerhed, at Kommissionen i det uendelige kan udsætte udøvelsen af sine beføjelser«. I det foreliggende tilfælde synes dette ikke at være relevant, idet Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (12) indeholder en bestemmelse om procedurens varighed. I artikel 7, stk. 6 og 7, hedder det bl.a., at »Kommissionen bestræber sig så vidt muligt på at vedtage en beslutning inden for en periode på 18 måneder fra indledningen af proceduren. ... Når den i stk. 6 nævnte frist er udløbet, og hvis den pågældende medlemsstat anmoder herom, vedtager Kommissionen en beslutning inden for to måneder på grundlag af de oplysninger, som den har til sin rådighed«. Kommissionen bemærker, at Tyskland ikke anmodede om, at denne bestemmelse blev anvendt. |
| --- | --- |

(129)

Ved brev af 29. februar 2000 meddelte Kommissionen Tyskland, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, med hensyn til ovennævnte støtte (10). Domstolen fastslog i de forenede sager C-74/00 P og C-75/00 P (11), at »uden en sådan bestemmelse hindrer det grundlæggende krav om retssikkerhed, at Kommissionen i det uendelige kan udsætte udøvelsen af sine beføjelser«. I det foreliggende tilfælde synes dette ikke at være relevant, idet Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (12) indeholder en bestemmelse om procedurens varighed. I artikel 7, stk. 6 og 7, hedder det bl.a., at »Kommissionen bestræber sig så vidt muligt på at vedtage en beslutning inden for en periode på 18 måneder fra indledningen af proceduren. ... Når den i stk. 6 nævnte frist er udløbet, og hvis den pågældende medlemsstat anmoder herom, vedtager Kommissionen en beslutning inden for to måneder på grundlag af de oplysninger, som den har til sin rådighed«. Kommissionen bemærker, at Tyskland ikke anmodede om, at denne bestemmelse blev anvendt.

| (130) | Desuden bad Tyskland ved brev af 4. juni 2003 og støttemodtagerens moderselskab, med støtte i et brev fra det norske industri- og handelsministerium af 5. januar 2004, Kommissionen om at vente med beslutningen, indtil Domstolen har afsagt sin dom i sag C-181/02 P (13). KWW kan derfor ikke gøre gældende, at »det grundlæggende krav om retssikkerhed« er blevet krænket, idet virksomheden fortsatte forhandlingerne med Kommissionen og endog i maj 2004 forelagde nye, om end mindre overbevisende dokumenter. |
| --- | --- |

(130)

Desuden bad Tyskland ved brev af 4. juni 2003 og støttemodtagerens moderselskab, med støtte i et brev fra det norske industri- og handelsministerium af 5. januar 2004, Kommissionen om at vente med beslutningen, indtil Domstolen har afsagt sin dom i sag C-181/02 P (13). KWW kan derfor ikke gøre gældende, at »det grundlæggende krav om retssikkerhed« er blevet krænket, idet virksomheden fortsatte forhandlingerne med Kommissionen og endog i maj 2004 forelagde nye, om end mindre overbevisende dokumenter.

VII.   KONKLUSION

| (131) | Kommissionen understreger, at ikke blot beslutningerne om at tillade statsstøtte til Kvaerner Warnow Werft var specifikke og enestående, men også de ledsagende rammebestemmelser, som var begrundet i den tyske genforening. Beslutningerne blev først og fremmest truffet på et specifikt juridisk grundlag — nemlig artikel 10a i direktiv 90/684/EØF — som tillader usædvanlig store støttebeløb. Samtidig fastsatte Rådet korte frister for udbetaling af støtten (indtil den 31. december 1993). Da de planlagte støttebeløb kun var baseret på løse overslag, understregedes det i godkendelsesbeslutningerne, at Kommissionen skulle sikre, at værfterne i de nye delstater kun modtager den støtte, der er nødvendig for omstruktureringen. En sådan specifik bestemmelse om en ex post-kontrolmekanisme for foreneligheden af støtte — som er usædvanlig og ekstraordinær — blev omsat gennem spillover-rapporterne. Disse sikrede, at ingen anden virksomhed end KWW modtog støtte, og indeholder derudover en rapport over støttebeløb modtaget af Kvaerner og virksomhedens tab på visse skibsbygningskontrakter, hvortil der blev ydet støtte som kompensation. |
| --- | --- |

(131)

Kommissionen understreger, at ikke blot beslutningerne om at tillade statsstøtte til Kvaerner Warnow Werft var specifikke og enestående, men også de ledsagende rammebestemmelser, som var begrundet i den tyske genforening. Beslutningerne blev først og fremmest truffet på et specifikt juridisk grundlag — nemlig artikel 10a i direktiv 90/684/EØF — som tillader usædvanlig store støttebeløb. Samtidig fastsatte Rådet korte frister for udbetaling af støtten (indtil den 31. december 1993). Da de planlagte støttebeløb kun var baseret på løse overslag, understregedes det i godkendelsesbeslutningerne, at Kommissionen skulle sikre, at værfterne i de nye delstater kun modtager den støtte, der er nødvendig for omstruktureringen. En sådan specifik bestemmelse om en ex post-kontrolmekanisme for foreneligheden af støtte — som er usædvanlig og ekstraordinær — blev omsat gennem spillover-rapporterne. Disse sikrede, at ingen anden virksomhed end KWW modtog støtte, og indeholder derudover en rapport over støttebeløb modtaget af Kvaerner og virksomhedens tab på visse skibsbygningskontrakter, hvortil der blev ydet støtte som kompensation.

| (132) | Eftersom det i godkendelsesbeslutningerne blev påpeget, at kun den nødvendige støtte for omstruktureringen ville udgøre forenelig støtte, og at der blev etableret en særlig overvågningsmekanisme til kontrol af udviklingen i tab på skibsbygningskontrakter, kan støttemodtageren ikke påberåbe sig berettigede forventninger. Kommissionen har aldrig meddelt, at — i modsætning til ordlyden i beslutningerne, dens forpligtelser over for Rådet og den specifikke overvågningsmekanisme — støtte til kompensation for tab kunne anses for et engangsbeløb. KWW vidste, at i forbindelse med et så betydeligt støttebeløb, som var baseret på løse overslag og beregnet med en kort frist, kunne et engangsbeløb ikke være i overensstemmelse med reglerne om streng kontrol med støtte. |
| --- | --- |

(132)

Eftersom det i godkendelsesbeslutningerne blev påpeget, at kun den nødvendige støtte for omstruktureringen ville udgøre forenelig støtte, og at der blev etableret en særlig overvågningsmekanisme til kontrol af udviklingen i tab på skibsbygningskontrakter, kan støttemodtageren ikke påberåbe sig berettigede forventninger. Kommissionen har aldrig meddelt, at — i modsætning til ordlyden i beslutningerne, dens forpligtelser over for Rådet og den specifikke overvågningsmekanisme — støtte til kompensation for tab kunne anses for et engangsbeløb. KWW vidste, at i forbindelse med et så betydeligt støttebeløb, som var baseret på løse overslag og beregnet med en kort frist, kunne et engangsbeløb ikke være i overensstemmelse med reglerne om streng kontrol med støtte.

| (133) | Kommissionen er af den opfattelse, at de 13 293 077 EUR (25 999 000 DEM) i driftsstøtte, som Tyskland ydede KWW, ikke er i overensstemmelse med bestemmelserne i Kommissionens beslutninger, som blev meddelt Tyskland ved brev af 3. marts 1993 og 17. januar 1994, hvorefter værfterne i de nye delstater kun må modtage den støtte, der er nødvendig for deres omstrukturering. Eftersom kun støtte, der opfylder Kommissionens beslutninger truffet i overensstemmelse med direktiv 90/684/EØF, kan anses for forenelig med fællesmarkedet i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra e), konkluderer Kommissionen, at den modtagne støtte på 13 293 077 EUR (25 999 000 DEM) er uforenelig med fællesmarkedet i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(133)

Kommissionen er af den opfattelse, at de 13 293 077 EUR (25 999 000 DEM) i driftsstøtte, som Tyskland ydede KWW, ikke er i overensstemmelse med bestemmelserne i Kommissionens beslutninger, som blev meddelt Tyskland ved brev af 3. marts 1993 og 17. januar 1994, hvorefter værfterne i de nye delstater kun må modtage den støtte, der er nødvendig for deres omstrukturering. Eftersom kun støtte, der opfylder Kommissionens beslutninger truffet i overensstemmelse med direktiv 90/684/EØF, kan anses for forenelig med fællesmarkedet i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra e), konkluderer Kommissionen, at den modtagne støtte på 13 293 077 EUR (25 999 000 DEM) er uforenelig med fællesmarkedet i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

| (134) | Ifølge artikel 14, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 bestemmer Kommissionen i tilfælde af negative beslutninger, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve den ulovlige støtte tilbagebetalt fra modtageren. Den støtte, der skal tilbagebetales, skal indeholde renter fra det tidspunkt, hvor den var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales — |
| --- | --- |

(134)

Ifølge artikel 14, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 bestemmer Kommissionen i tilfælde af negative beslutninger, at den pågældende medlemsstat skal træffe alle nødvendige foranstaltninger til at kræve den ulovlige støtte tilbagebetalt fra modtageren. Den støtte, der skal tilbagebetales, skal indeholde renter fra det tidspunkt, hvor den var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Den statsstøtte på 13 293 077 EUR (25 999 000 DEM), som Tyskland har ydet Kvaerner Warnow Werft GmbH, er uforenelig med fællesmarkedet.

Artikel 2

1.   Tyskland træffer alle nødvendige foranstaltninger til at kræve den støtte, der henvises til i artikel 1, og som var stillet ulovligt til rådighed, tilbagebetalt fra støttemodtageren.

2.   Tilbagesøgningen skal ske efter procedurerne i national ret, forudsat at disse giver mulighed for omgående at efterkomme denne beslutning.

3.   De beløb, der skal tilbagebetales, pålægges renter fra den dato, hvor de første gang blev stillet til rådighed for støttemodtageren, og indtil de er tilbagebetalt.

4.   Renterne beregnes efter den referencesats, der gjaldt for beregning af subventionsækvivalenten for regionalstøtte på det tidspunkt, hvor støtten første gang blev stillet til rådighed.

5.   Den rentesats, der henvises til i stk. 4, beregnes som rentes rente i hele det tidsrum, der henvises til i stk. 3.

Hvis der er gået mere end fem år mellem det tidspunkt, hvor støtten første gang blev stillet til rådighed, og tilbagesøgningstidspunktet, genberegnes rentesatsen med fem årlige intervaller med udgangspunkt i den gældende rentesats på det tidspunkt, hvor satsen genberegnes.

Artikel 3

Tyskland underretter senest to måneder efter meddelelsen af denne beslutning Kommissionen om, hvilke foranstaltninger der er planlagt og allerede truffet for at efterkomme den. Denne underretning skal indeholde de oplysninger, der kræves i det skema, der er vedlagt som bilag.

Artikel 4

Denne beslutning er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. oktober 2004.

På Kommissionens vegne

Mario MONTI

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 380 af 31.12.1990, s. 27. Senest ændret ved direktiv 94/73/EF (EFT L 351 af 31.12.1994, s. 10).

1

(2)  EFT L 219 af 4.8.1992, s. 54.

2

(3)  EFT C 134 af 13.5.2000, s. 5.

3

(4)  Beløb i EUR er vejledende og afrundede. Tal i DEM er de nøjagtige beløb.

4

(5)  Se fodnote 3.

5

(6)  I andet punktum i fjerde afsnit i sidstnævnte beslutning hedder det: »På baggrund af det tilsagn til Rådet, som er beskrevet ovenfor, kan Kommissionen imidlertid kun godkende, at der ydes støtte, for så vidt som nødvendigheden er klart påvist, og betingelserne i Rådets direktiv til gengæld for støtten overholdes strengt.«

6

(7)  Se fodnote 3.

7

(8)  Sag T-296/97, Alitalia mod Kommissionen, Sml. 2000 II, s. 3871, præmis 74.

8

(9)  Fortrolige oplysninger.

9

(10)  Se fodnote 3.

10

(11)  Falck SpA og Acciaierie di Bolzano SpA mod Kommissionen, Sml. 2002 I, s. 7869, præmis 140, under henvisning til sag 59/62, Geigy mod Kommissionen, Sml. 1972, s. 787, præmis 21.

11

(12)  EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1.

12

(13)  Kommissionen mod Kvaerner Warnow Werft (2004), endnu ikke offentliggjort.

13

---

BILAG

Oplysninger om gennemførelsen af Kommissionens beslutning 2005/374/EF

1.   Beregning af det beløb, der skal tilbagebetales

| 1.1. | Der ønskes følgende oplysninger om beløbet for den ulovlige statsstøtte, der er ydet støttemodtageren:








  Dato(er) (1) | Støttebeløb (2) | Valuta | Støttemodtagerens navn og adresse |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

1.1.

Der ønskes følgende oplysninger om beløbet for den ulovlige statsstøtte, der er ydet støttemodtageren:

Dato(er) (1)

Støttebeløb (2)

Valuta

Støttemodtagerens navn og adresse

Bemærkninger:

| 1.2. | Giv en detaljeret redegørelse for, hvordan de renter, der skal betales af den støtte, som skal tilbagesøges, vil blive beregnet. |
| --- | --- |

1.2.

Giv en detaljeret redegørelse for, hvordan de renter, der skal betales af den støtte, som skal tilbagesøges, vil blive beregnet.

2.   Planlagte og allerede trufne foranstaltninger for at tilbagesøge støtten

| 2.1. | Giv en detaljeret redegørelse for, hvilke foranstaltninger der er planlagt, og hvad der allerede er gjort for at sikre en hurtig og effektiv tilbagebetaling af støtten. Angiv desuden, hvilke andre foranstaltninger i henhold til national ret der giver mulighed for at sikre tilbagebetaling. Om muligt angives desuden retsgrundlaget for de trufne eller planlagte foranstaltninger. |
| --- | --- |

2.1.

Giv en detaljeret redegørelse for, hvilke foranstaltninger der er planlagt, og hvad der allerede er gjort for at sikre en hurtig og effektiv tilbagebetaling af støtten. Angiv desuden, hvilke andre foranstaltninger i henhold til national ret der giver mulighed for at sikre tilbagebetaling. Om muligt angives desuden retsgrundlaget for de trufne eller planlagte foranstaltninger.

| 2.2. | Hvornår vil tilbagebetalingen være gennemført? |
| --- | --- |

2.2.

Hvornår vil tilbagebetalingen være gennemført?

3.   Allerede tilbagesøgte beløb

| 3.1. | Der ønskes følgende oplysninger om de støttebeløb, der allerede er tilbagesøgt fra støttemodtageren:








  Dato(er) (3) | Tilbagesøgt beløb | Valuta | Støttemodtagerens navn og adresse |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

3.1.

Der ønskes følgende oplysninger om de støttebeløb, der allerede er tilbagesøgt fra støttemodtageren:

Dato(er) (3)

Tilbagesøgt beløb

Valuta

Støttemodtagerens navn og adresse

| 3.2. | Der bedes vedlagt dokumentation for tilbagebetaling af de støttebeløb, der er angivet i tabellen under punkt 3.1. |
| --- | --- |

3.2.

Der bedes vedlagt dokumentation for tilbagebetaling af de støttebeløb, der er angivet i tabellen under punkt 3.1.

---

(1)  Datoerne for, hvornår støtten (eller støtterater) er stillet til støttemodtagerens rådighed (hvis en foranstaltning består af flere rater og tilbagebetalinger, benyttes særskilte linjer).

(2)  Støttebeløb stillet til rådighed for støttemodtageren (i bruttosubventionsækvivalent).

(3)  Tilbagebetalingsdato.

---

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

EFTA-Tilsynsmyndigheden

| 12.5.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 120/39 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 120/39

---

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDENS AFGØRELSE

Nr. 198/03/KOL

af 5. november 2003

om 40. ændring af de proceduremæssige og materielle regler for statsstøtte ved udeladelse af kapitlerne om små og mellemstore virksomheder, de minimis-støtte, uddannelsesstøtte og beskæftigelsesstøtte

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDEN,

som henviser til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (1), særlig artikel 61 til 63 samt protokol 26 til denne aftale,

som henviser til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol (2), særlig artikel 24, artikel 5, stk. 2, litra b), og artikel 1, afsnit I, i protokol nr. 3 til denne aftale,

som tager i betragtning, at EFTA-Tilsynsmyndigheden i henhold til artikel 24 i aftalen om tilsynsmyndigheden og domstolen skal sætte EØS-aftalens bestemmelser om statsstøtte i kraft,

som tager i betragtning, at EFTA-Tilsynsmyndigheden i henhold til artikel 5, stk. 2, litra b), i aftalen om tilsynsmyndigheden og domstolen skal udstede meddelelser og retningslinjer for sager, der er behandlet i EØS-aftalen, hvis dette er udtrykkeligt fastsat i denne aftale eller i aftalen om tilsynsmyndigheden og domstolen, eller hvis EFTA-Tilsynsmyndigheden finder det nødvendigt,

som erindrer om de proceduremæssige og materielle regler for statsstøtte (3), som EFTA-Tilsynsmyndigheden vedtog den 19. januar 1994 (4),

som tager i betragtning, at Europa-Kommissionen den 12. januar 2001 vedtog forordning (EF) nr. 68/2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på uddannelsesstøtte (5),

som tager i betragtning, at Kommissionen den 12. januar 2001 vedtog forordning (EF) nr. 69/2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på de minimis-støtte (6),

som tager i betragtning, at Kommissionen den 12. januar 2001 vedtog forordning (EF) nr. 70/2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på små og mellemstore virksomheder (7),

som tager i betragtning, at Europa-Kommissionen den 12. december 2002 vedtog forordning (EF) nr. 2204/2002 (8) om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på beskæftigelsesstøtte,

som tager i betragtning, at disse forordninger også er relevante for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og nu er inkorporeret i bilag XV til EØS-aftalen ved afgørelser truffet af det blandede udvalg (9),

som tager i betragtning, at betragtning 4 i forordningerne om henholdsvis uddannelsesstøtte, støtte til små og mellemstore virksomheder og beskæftigelsesstøtte udtrykkeligt fastsætter, at de eksisterende retningslinjer og rammebestemmelser på de områder, der nu er omfattet af forordningerne, ophører med at være gældende fra datoen for forordningernes ikrafttrædelse,

som tager i betragtning, at de tilsvarende kapitler, nemlig kapitel 10 om små og mellemstore virksomheder, kapitel 18 om beskæftigelsesstøtte og kapitel 18 A om uddannelsesstøtte, i retningslinjerne for statsstøtte ikke længere er relevante og bør udelades,

som tager i betragtning, at det samme, trods manglen på en udtrykkelig erklæring i forordning (EF) nr. 69/2001 om de minimis-støtte, gælder kapitel 12 i retningslinjerne for statsstøtte, da forordningen omfatter alle bestemmelserne for de minimis-støtten,

som tager i betragtning, at der skal sikres en ensartet anvendelse af statsstøttereglerne i hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde,

som har hørt Europa-Kommissionen,

som erindrer om, at EFTA-Tilsynsmyndigheden har hørt EFTA-landene om spørgsmålet på et multilateralt møde den 20. juni 2003,

HAR TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

| 1. | Retningslinjerne for statsstøtte ændres ved udeladelse af følgende kapitler:






  — | kapitel 10 om støtte til små og mellemstore virksomheder |
| --- | --- | --- |

1.

Retningslinjerne for statsstøtte ændres ved udeladelse af følgende kapitler:

—

kapitel 10 om støtte til små og mellemstore virksomheder

| — | kapitel 12 om anvendelse af de minimis-reglen |
| --- | --- |

—

kapitel 12 om anvendelse af de minimis-reglen

| — | kapitel 18 om beskæftigelsesstøtte |
| --- | --- |

—

kapitel 18 om beskæftigelsesstøtte

| — | kapitel 18 A om uddannelsesstøtte. |
| --- | --- |

—

kapitel 18 A om uddannelsesstøtte.

| 2. | EFTA-landene vil blive underrettet om denne afgørelse ved brev sammen med en kopi af nærværende afgørelse. |
| --- | --- |

2.

EFTA-landene vil blive underrettet om denne afgørelse ved brev sammen med en kopi af nærværende afgørelse.

| 3. | Europa-Kommissionen underrettes i overensstemmelse med litra d) i protokol 27 til EØS-aftalen ved en kopi af nærværende afgørelse. |
| --- | --- |

3.

Europa-Kommissionen underrettes i overensstemmelse med litra d) i protokol 27 til EØS-aftalen ved en kopi af nærværende afgørelse.

| 4. | Denne afgørelse offentliggøres i EØS-afsnittet og EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

4.

Denne afgørelse offentliggøres i EØS-afsnittet og EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende.

| 5. | Den engelske udgave af afgørelsen er autentisk. |
| --- | --- |

5.

Den engelske udgave af afgørelsen er autentisk.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. november 2003.

På EFTA-Tilsynsmyndighedens vegne

Einar M. BULL

Formand

Hannes HAFSTEIN

Medlem af kollegiet

---

(1)  I det følgende benævnt »EØS-aftalen«.

1

(2)  I det følgende benævnt »aftalen om tilsynsmyndigheden og domstolen«.

2

(3)  I det følgende benævnt »retningslinjerne for statsstøtte«.

3

(4)  Oprindeligt offentliggjort i EFT L 231 af 3.9.1994 og i EØS-tillæg nr. 32 af samme dato, senest ændret ved afgørelse nr. 197/03/KOL af 5. november 2003 (endnu ikke offentliggjort).

4

(5)  EFT L 10 af 13.1.2001, s. 20. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 363/2004 (EUT L 63 af 28.2.2004, s. 20).

5

(6)  EFT L 10 af 13.1.2001, s. 30.

6

(7)  EFT L 10 af 13.1.2001, s. 33. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 363/2004.

7

(8)  EFT L 337 af 13.12.2002, s. 3.

8

(9)  Forordning (EF) nr. 68/2001 om uddannelsesstøtte er inkorporeret som punkt 1, litra d), i bilag XV, forordning (EF) nr. 69/2001 om de minimis-støtte er inkorporeret som punkt 1, litra e), i bilag XV, forordning (EF) nr. 70/2001 om støtte til små og mellemstore virksomheder er inkorporeret som punkt 1, litra f), alle ved afgørelse truffet af det blandede udvalg nr. 88/2002 (EFT L 266 af 3.10.2002, s. 56, og EØS-supplement nr. 49 af 3.10.2002, s. 42). Forordning (EF) nr. 2204/2002 om beskæftigelsesstøtte er inkorporeret som punkt 1, litra g), i bilag XV ved afgørelse truffet af det blandede udvalg nr. 83/2003 (EUT L 257 af 9.10.2003, s. 39).

9

---