----

----

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Kommissionen

----

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 8 mars 2005

om befrielse för Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Malta och Polen från kravet att på vissa arter tillämpa rådets direktiv 66/401/EEG, 66/402/EEG, 68/193/EEG, 1999/105/EG och 2002/57/EG om saluföring av utsäde av foderväxter, utsäde av stråsäd, vegetativt förökningsmaterial av vinstockar, skogsodlingsmaterial respektive utsäde av olje- och spånadsväxter

[delgivet med nr K(2005) 525]

(endast de tjeckiska, estniska, grekiska, lettiska, litauiska, maltesiska och polska texterna är giltiga)

(Text av betydelse för EES)

(2005/325/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 66/401/EEG av den 14 juni 1966 om saluföring av utsäde av foderväxter (1), särskilt artikel 23a i detta,

med beaktande av rådets direktiv 66/402/EEG av den 14 juni 1966 om saluföring av utsäde av stråsäd (2), särskilt artikel 23a i detta,

med beaktande av rådets direktiv 68/193/EEG av den 9 april 1968 om saluföring av vegetativt förökningsmaterial av vinstockar (3), särskilt artikel 18a i detta,

med beaktande av rådets direktiv 1999/105/EG av den 22 december 1999 om saluföring av skogsodlingsmaterial (4), särskilt artikel 20 i detta,

med beaktande av rådets direktiv 2002/57/EG av den 13 juni 2002 om saluföring av utsäde av olje- och spånadsväxter (5), särskilt artikel 28 i detta,

med beaktande av ansökningarna från Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Malta och Polen, och

av följande skäl:

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   De medlemsstater som anges i del I i bilagan till detta beslut befrias härmed från kravet att tillämpa direktiv 66/401/EEG, med undantag för artikel 14.1, på de arter som förtecknas i tabellens första kolumn.

2.   De medlemsstater som anges i del II i bilagan till detta beslut befrias härmed från kravet att tillämpa direktiv 66/402/EEG, med undantag för artikel 14.1 och i Lettlands fall även med undantag för artikel 19.1 när det gäller majs, på de arter som förtecknas i tabellens första kolumn.

3.   De medlemsstater som anges i del III i bilagan till detta beslut befrias härmed från kravet att tillämpa direktiv 68/193/EEG, med undantag för artiklarna 12 och 12a, på de arter som förtecknas i tabellens första kolumn.

4.   De medlemsstater som anges i del IV i bilagan till detta beslut befrias härmed från kravet att tillämpa direktiv 1999/105/EG, med undantag för artikel 17.1, på de arter som förtecknas i tabellens första kolumn.

5.   De medlemsstater som anges i del V i bilagan till detta beslut befrias härmed från kravet att tillämpa direktiv 2002/57/EG, med undantag för artikel 17, och i Maltas fall även med undantag för artikel 9.1 när det gäller solros, på de arter som förtecknas i tabellens första kolumn.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Republiken Cypern, Republiken Lettland, Republiken Litauen, Republiken Malta och Republiken Polen.

Utfärdat i Bryssel den 8 mars 2005.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

----

(1)EGT 125, 11.7.1966, s. 2298/66. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/117/EG (EUT L 14, 18.1.2005, s. 18).

(2)EGT 125, 11.7.1966, s. 2309/66. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/117/EG.

(3)EGT L 93, 17.4.1968, s. 15. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (EUT L 268, 18.10.2003, s. 1).

(4)EGT L 11, 15.1.2000, s. 17.

(5)EGT L 193, 20.7.2002, s. 74. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2003/61/EG (EUT L 165, 3.7.2003, s. 23).

(6)EUT L 328, 17.12.2003, s. 21–24. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1766/2004 (EUT L 315, 14.10.2004, s. 27).

----

BILAGA

Teckenförklaring

Förkortningar

Varje medlemsstat som befriats markeras med ett X i sin kolumn.

Del I – Direktiv 66/401/EEG

Del II – Direktiv 66/402/EEG

Del III – Direktiv 68/193/EEG

Del IV – Direktiv 1999/105/EG

Del V – Direktiv 2002/57/EG

----

Europeiska centralbanken

----

EUROPEISKA CENTRALBANKENS RIKTLINJE

av den 15 februari 2005

om ändring av riktlinje ECB/2003/2 om vissa av Europeiska centralbankens krav på statistikrapportering och om förfarandena för de nationella centralbankernas rapportering av penningmängds- och bankstatistik

(ECB/2005/4)

(2005/326/EG)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA RIKTLINJE

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 5.1, artikel 12.1 och artikel 14.3 i denna, och

av följande skäl:

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Riktlinje ECB/2003/2 ändras på följande sätt:

Artikel 2

Denna riktlinje träder i kraft den 17 februari 2005.

Artikel 3

Denna riktlinje riktar sig till de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har infört den gemensamma valutan i enlighet med Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 15 februari 2005.

På ECB-rådets vägnar

Jean-Claude TRICHET

ECB:s ordförande

----

(1)EUT L 241, 26.9.2003, s. 1. Riktlinjen i dess ändrade lydelse enligt riktlinje ECB/2004/1 (EUT L 83, 20.3.2004, s. 29).

(2)EGT L 333, 17.12.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning ECB/2004/21 (EUT L 371, 18.12.2004, s. 42).

----

BILAGA I

Bilagorna I, II, V, VII, X, XV, XVI, XIX och XX till riktlinje ECB/2003/2 skall ändras på följande sätt:

----

(1)  En fullständig beskrivning av de grundläggande balansräkningsuppgifterna finns i del III i bilaga I till förordning ECB/2001/13.

(2)EUT L 58, 3.3.2003, s. 1.’

(3)  Uppgifter om när penningmarknadsfondernas inverkan på uppgifterna i kategorin andra monetära finansinstitut anses vara väsentlig finns nedan. Dessutom förekommer i några länder ett fåtal andra institut klassificerade som monetära finansinstitut, men dessa är inte väsentliga ur en kvantitativ synpunkt.

(4)  Detta kriterium är exempelvis uppfyllt om balansräkningen för penningmarknadsfonderna inverkar på en skuldpost (’Penningmarknadsfondandelar’) och två eller flera tillgångsposter (t.ex. ’Andra värdepapper än aktier uttryckta i euro och emitterade av inhemsk offentlig sektor’ och ’Penningmarknadspapper, uttryckta i euro och emitterade av inhemska monetära finansinstitut’). Kriteriet är också uppfyllt om balansräkningen för penningmarknadsfonderna inverkar på två skuldposter (t.ex. ’Penningmarknadsfondandelar’ och ’Inlåning i euro hos inhemska monetära finansinstitut’) och en tillgångspost (t.ex. ’Andra värdepapper än aktier uttryckta i euro och emitterade av inhemsk offentlig sektor’). Däremot är kriteriet inte uppfyllt om balansräkningen för penningmarknadsfonderna inverkar på bara en skuldpost och en tillgångspost.)’.

(5)  Övriga EU-medlemsstaters valutor (exkl. DKK, SEK, GBP) ingår i denna kolumn.’

(6)  Dock bör noteras att nedskrivningar förenade med transaktioner inte alltid rapporteras, vilket innebär en avvikelse från den grundregel som har antagits i förordning ECB/2001/13 och anvisningarna till denna.

(7)  Reglerna för den statistiska värderingen av lån och inlåning återfinns i bilaga I, del 1, avsnitt III, punkterna 15 och 16 (månadsvisa uppgifter) och bilaga I, del 1, avsnitt IV, punkt 10 (kvartalsvisa uppgifter) till förordning ECB/2001/13.’

(8)  Ingen justering sker för saldon denominerade i de övriga valutorna. Uppgifter om USD, JPY och CHF har rapporterats i enlighet med tabell 5 i förordning ECB/1998/16 av den 1 december 1998 angående den konsoliderade balansräkningen för sektorn monetära finansinstitut (EGT L 356, 30.12.1998, s. 7), sedan december 1998 och på frivillig basis av NCB som använder nationella uppgiftskällor sedan september 1997. Uppgifter om GBP rapporteras av NCB till ECB på frivillig basis sedan augusti 2001, med där så är möjligt även uppgifter tillbaka i tiden, med samma struktur som rapporteringen av andra valutor i tabell 4 i förordning ECB/2001/13 och sedan januari 2003 som del av tabell 4 i förordning ECB/2001/13. ECB kommer även att beräkna växelkursjusteringen för de återstående valutorna avseende icke-deltagande EU-medlemsstater.’

(9)  När NCB har erhållit kvartalsuppgifter om kassakravsbasen från ’tail’-instituten används dessa uppgifter för beräkning av de månadsuppgifter som rapporteras till ECB vid de tre närmast följande överföringstillfällena.’

(10)  Korrekt rapportering av icke-tillämpliga poster anges i bilaga XIII.’

(11)  Definieras i avsnitt 3.

(12)  Information om BIS rapportering har tagits med i den här riktlinjen där detta är lämpligt för att framställningen skall bli fullständig och tydlig. Däremot riktar sig riktlinjen inte till BIS.’

(13)  För de nationella centralbankerna gäller att den emitterande sektorn har hemvist i det land där den nationella centralbanken har hemvist.’

(14)  Detta stämmer överens med balansräkningsstatistiken.’

(15)  De fyra föremålen observationsvärde samt OBS_STATUS, OBS_CONF och OBS_PRE_BREAK behandlas som en enhet. Detta betyder att NCB måste sända all kompletterande information för en observation. (När attributen inte rapporteras blir deras tidigare värden ersatta med normalvärden).

(16)  När en tidsserie (eller en del därav), beroende på lokal marknadspraxis eller den legala ramen, inte är relevant (den underliggande företeelsen existerar inte), rapporteras ett saknat värde (’–’) med observationsstatus ’M’. En observation som saknas skall aldrig rapporteras som ’noll’, eftersom noll är ett normalt numeriskt värde som anger en exakt ränta eller en verksamhetsvolym till beloppet noll.

(17)  Dessa observationer antar definitiva värden (observationsstatus ’A’) i en senare fas. De nya reviderade värdena ersätter de tidigare tillfälliga observationerna.’

----

BILAGA II

"BILAGA VI

FINANSIELLA STRUKTURINDIKATORER

FÖRESKRIFTER FÖR RAPPORTERINGSORDNING OCH SAMMANSTÄLLNING

Inledning

Avsnitt 1. Rapporteringsordning

Avsnitt 2. Föreskrifter om sammanställningen

Tillägg 1

Rapporteringsordning för de 14 finansiella strukturindikatorer som sammanställs med användning av uppgifter lämnade av NCB

Land: ...

Referensår: ...

Tillägg 2

Elektronisk överföring av finansiella strukturindikatorer för banker – nyckelfamiljkoden: ECB_SSI1

Nyckelfamiljen för finansiella strukturindikatorer avser strukturindikatorerna för kreditinstitut (’KI’) och sektorerna ’försäkringsföretag’ och ’pensionsinstitut’ i Europeiska unionens (EU) medlemsstater. Den har utformats på sådant sätt att den så långt som möjligt utgår från nyckelgruppens kodlistor och värden som redan definierats för balansräkningsstatistiken (BSI-statistiken).

Avsnitt 1. Dimensioner

I följande tabell beskrivs de dimensioner som används i ECB_SSI1-nyckelfamiljen. För SSI-statistiken har åtta dimensioner som är nödvändiga för att identifiera tidsserierna fastställts.

TABELL 1

Dimensioner som används i nyckelfamiljen ECB_SSI1

Värdet för var och en av de åtta statistikdimensionerna hämtas från motsvarande kodlista. Enligt ovanstående tabell hämtas t.ex. värdet för dimensionen REF_AREA (referensområde) från kodlistan CL_AREA_EE. Dimensionerna i nyckelfamiljen ECB_SSI1 beskrivs nedan i samma ordning som de uppträder i nyckeln.

Dimension nr 1: Frekvens (FREQ; längd: ett tecken)

Denna dimension anger den rapporterade tidsseriens frekvens. Det värde som används i ECB_SSI1-nyckelgruppen är ’A’ för årliga uppgifter och hämtas i kodlistan CL_FREQ.

Dimension nr 2: Referensområde (REF_AREA; längd: två tecken)

Denna dimension avser det land där den rapporterande institutionen har sin hemvist. Kodlistan i detta sammanhang, CL_AREA_EE, innefattar den vedertagna ISO-landsförteckningen och ytterligare några värden som beskrivs under punkt 6 (dimension nr 6: Motpartsområde). Den undergrupp av värden som används i ECB_SSI1-nyckelgruppen motsvarar medlemsstaterna i Europeiska unionen (EU).

Dimension nr 3: Referenssektoruppdelning enligt ENS 95 (REF_SECTOR; längd: fyra tecken)

Denna dimension anger strukturindikatorernas referenssektor och hänför sig till kodlista CL_ESA95_SECTOR: För närvarande används en undergrupp med fyra värden: kreditinstitut (definierade enligt gemenskapslagstiftningen) (’122C’), försäkringsföretag och pensionsinstitut (’1250’) och separat försäkringsföretag (’1251’) och pensionsinstitut (’1252’).

Dimension nr 4: Finansiella strukturindikatorers ’name’ (namn) (SSI_INDICATOR; längd: tre tecken)

Denna dimension motsvarar listan över indikatorer och hänför sig till kodlistan CL_SSI_INDICATOR. De värden som tilldelas de olika indikatorerna anges med ett prefix. Värdet ’H’ används för Herfindahl-indexet, värdet ’N’ för alla indikatorer som uttrycks i absoluta tal, värdet ’S’ för de serier som uttrycks i andelar och slutligen värdet ’T’ för ’summa tillgångar’.

Dimension nr 5: Typ av uppgift (DATA_TYPE; längd: ett tecken)

Denna dimension beskrivs i kodlistan CL_DATA_TYPE och anger den typ av uppgift som skall rapporteras: brutto stockar (’1’), omklassificering och andra justeringar (’5’), andra omvärderingsjusteringar (’7’) och ospecificerat (’X’). Värdet ’X’, ospecificerat, används för rapportering av relationstal och indexserier. Värdet ’1’, stockar, används för rapportering av absoluta tal och stockserier (t.ex. antal anställda, summa tillgångar).

Justeringsuppgifter tillämpas endast när det gäller BSI-serier, de tillämpas och rapporteras ej för absoluta tal, relationstal eller index.

Omklassificeringar och justeringar omfattar förändringar i tillgångarna och skulderna i balansräkningen för den rapporterande sektorn som en följd av 1) förändringar i den rapporterande populationen, 2) omstrukturering av företag, 3) omklassificering av tillgångar och skulder och 4) rättelse av sådana rapporteringsfel som av tekniska skäl inte kan avlägsnas från stockuppgifterna för hela den period som berörs. Närmare bestämt kommer omklassificeringar för året 2001 att täcka förändringarna till följd av Greklands tillträde till euroområdet.

Andra justeringar för omvärdering omfattar förändringar i priser/kurser för värdepapper som emitterats, sålts eller innehavet och förändringar till följd av att lån som nedskrivits eller avskrivits tas bort ur balansräkningen.

Dimension nr 6: Motpartsområde (COUNT_AREA; längd: två tecken)

Denna dimension avser hemvisten för strukturindikatorns motposter. Den kod som är knuten till detta begrepp är CL_AREA_EE, som innehåller den vedertagna ISO-landsförteckningen och ytterligare värden (t.ex. ’U6’ – inhemska: samma land som det rapporterande KI). Vid tillämpning av ECB_SSI1-nyckelgruppen används följande undergrupp av värden: inhemskt (hemvists- eller referensområdet) (’U6’), andra länder i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EEA) (samtliga länder med undantag av referensområdet) (’A0’) och länder utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (’A7’) för rapportörer såväl i euroområdet som i länder utanför euroområdet.

Dimension nr 7: Transaktionsvaluta (CURRENCY_TRANS; längd: tre tecken)

Denna dimension anger i vilken valuta strukturindikatorerna är uttryckta. Kodlistan här är CL_CURRENCY. I ECB_SSI1-nyckelgruppen används endast värdet ’Z01’ för samtliga valutor och ’Z0Z’ för icke-tillämpligt.

Dimension nr 8: Seriens denominering eller specialberäkning (SERIES_DENOM; längd: ett tecken)

Denna dimension anger om den rapporterade serien uttrycks i nationell valuta eller i den gemensamma valutan (euro). Detta begrepp tillämpas endast för BSI-serier (t.ex. ’summa tillgångar’). Endast tre värden från kodlistan CL_SERIES_DENOM används i ECB_SSI1-nyckelgruppen – ’N’ för nationell valuta, ’E’ för euro och ’Z’ icke tillämpligt. Icke-EMU-medlemsstater och Grekland (för perioden t.o.m. år 2000) kommer att använda koden ’N’, och kod ’E’ används av medlemsstater i euroområdet (inbegripet Grekland med början år 2001).

I tillägg 3 ges en fullständig lista över de serienycklar som skall användas vid överföringen till ECB.

Avsnitt 2. Attributen

Förutom de åtta dimensioner som definierar koden har även ett antal attribut fastställts (8 14). Dessa medföljer på olika nivåer den information som utväxlas:

TABELL 2

Nyckelfamilj (ECB_SSI1) för finansiella strukturindikatorer: kodade och okodade attribut

Dessutom kännetecknas vart och ett av dessa attribut av några tekniska egenskaper, som listas i följande tabell.

TABELL 3

NCB:s rapportering till ECB. För ECB_SSI1-nyckelgruppen gemensamma attributegenskaper

Nedan följer en beskrivning av varje attribut inbegripet referenskodlistan (anges med versaler som CL_****) i förekommande fall.

Avsnitt 2.1 Attribut på syskonnivå

Obligatoriska:

Villkorliga:

Avsnitt 2.2 Attribut på tidsserienivå

Obligatoriska:

Villkorliga:

Avsnitt 2.3 Attribut på observationsnivå

Obligatoriska:

Villkorliga:

Flödesjusteringsuppgifter rapporteras om de är tillgängliga för indikatorerna nr 17, 19, 21, 24 och 26. Flödesjusteringar avser prisförändringar, avskrivningar, nedskrivningar och omklassificeringar.

Avsnitt 3. Revideringspolicy

NCB kan behöva revidera de uppgifter som rapporterats. Följande allmänna regler tillämpas:

Tillägg 3

TABELL 1

Stockuppgifter

Strukturindikatorer

TABELL 2

Justeringsuppgifter

Serienycklar för finansiella strukturindikatorer

----

(1)  Denna variabel insamlas också av Eurostat, men med lång eftersläpning. Eurostat använder följande definition av lokal enhet: Ett företag eller del därav (t.ex. verkstad, fabrik, lokal, kontor, gruva eller förråd) beläget på en viss geografisk plats. På eller från denna plats sker ekonomisk verksamhet i vilken – med vissa undantag – en eller flera personer arbetar (även om det endast är deltidsarbete) för ett och samma företag. Se Eurostat: Methodological manual för statistics on credit institutions (Metodhandbok för statistik om kreditinstitut), upplaga 1.8, december 2001, s. 11 och 23. Denna handbok kan på begäran erhållas från Eurostat, dock endast på engelska.

(2)  Denna indikator samlas även in av Eurostat, som använder följande definition: ’Antal sysselsatta definieras som det totala antalet personer som arbetar i den observerade enheten (inbegripet arbetande ägare, delägare som regelbundet arbetar i enheten samt obetald familjearbetskraft), samt personer som arbetar utanför enheten men tillhör den och får betalt av den (t.ex. försäljare, leveranspersonal, grupper för reparation och underhåll). Det omfattar personer som är frånvarande under en kort tid (t.ex. på grund av sjukledighet, semester eller särskild ledighet) och strejkande, men inte dem som är frånvarande på obestämd tid. Det omfattar också deltidsarbetare som betraktas som sådana enligt det berörda landets lagstiftning och som står upptagna på lönelistan, jämte säsongsarbetare, lärlingar, praktikanter och hemmaarbetande som står upptagna på lönelistan. Antalet sysselsatta omfattar inte personer som tillhandahålls enheten av andra företag, personer som utför reparations- och underhållsarbeten vid den observerade enheten för andra företags räkning, samt dem som fullgör obligatorisk militärtjänst. Med obetald familjearbetskraft avses personer som bor tillsammans med enhetens ägare och arbetar regelbundet för enheten men inte har ett anställningskontrakt och inte tar emot ett fastlagt belopp för det arbete de utför. Detta omfattar endast de personer som inte står upptagna på ett annat företags lönelista där de har sin huvudsysselsättning. Märk att det för att uppgifterna skall vara jämförbara är nödvändigt att ange huruvida frivillig arbetskraft räknats med under denna rubrik eller inte (kommissionens förordning (EG) nr 2700/98 om definitioner av uppgifter för statistik över företagsstrukturer, kod 16110). Kommentarer: Placeringen på företagsnivå måste när det gäller företagsgrupper säkras genom en fördelningsnyckel (verkställande direktörer skall ingå; icke-anställda aktörer skall ej ingå). Antalet anställda mäts som årsgenomsnitt.’ Se Eurostat: Methodological manual för statistics on credit institutions (Metodhandbok för statistik om kreditinstitut), upplaga 1.8, december 2001, s. 34.

(3)  Förordning ECB/2001/13 tillåter dock ett undantag, nämligen rapportering av konsoliderade balansräkningsuppgifter för grupper av kreditinstitut (t.ex. Rabobank i Nederländerna).

(4)  I ENS 95 är motsvarande sektor för denna indikator S. 125a. Definition enligt Europeiska nationalräkenskapssystemet 1995, som ingår i bilaga A till rådets förordning (EG) nr 2223/96 av den 25 juni 1996 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen (EGT L 310, 30.11.1996, s. 1).

(5)EGT L 228, 16.8.1973, s. 3. Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

(6)EGT L 63, 13.3.1979, s. 1. Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

(7)  I ENS 95 är motsvarande sektor för denna indikator S. 125b.

(8)  Attribut är statistiska begrepp som ger tilläggsinformation i kodad form (t.ex. enheten) eller okodad form (t.ex. metod för sammanställning) om de uppgifter som överförs. ’Obligatoriskt’ hänför sig till de attribut för vilka värdena är kända för samtliga deltagare. ’Villkorligt’ hänför sig till de attribut som definieras endast om de är kända i den rapporterande institutionen (t.ex. inhemsk serie-ID) eller när de är relevanta (t.ex. sammanställning, avbrott). Attributvärdena skall endast förmedlas när de fastställs för första gången och när de ändras. Endast observations status är med vid varje utbyte, knuten till observationen.

(9)  Ändringar meddelas ansvarig avdelning inom ECB per fax/e-post.

(10)  Med ECB avses ECB:s generaldirektorat för statistik.

(11)  När en tidsserie (eller en del därav), beroende på lokal marknadspraxis eller den legala ramen, inte är relevant (den underliggande företeelsen existerar inte), rapporteras ett saknat värde (’–’) med observationsstatus ’M’.

(12)  När uppgifter för en tidsserie, beroende på lokala statistikförhållanden, inte insamlas på specifika tidpunkter eller för hela tidsseriens längd (den underliggande företeelsen existerar men bevakas inte statistiskt), rapporteras ett saknat värde (’–’) med observationsstatus ’L’ för varje period.

(13)  Dessa observationer antar definitiva värden (observationsstatus ’A’) i en senare fas. De nya reviderade värdena stryker de tidigare tillfälliga observationerna.

(14)  För pre-ins och Grekland före 2001 används koden ’N’ som ’denomineringsvaluta’ i serienyckelns sista dimension i stället för ’E’.

----

BILAGA III

”BILAGA IX

MEMORANDUMPOSTER SOM SKALL RAPPORTERAS

Rapporteringsschema

I.   Memorandumposter för härledning och bedömning av monetära aggregat och motposter

3.   Utelöpande sedlar och mynt, därav eurosedlar, sedlar med nationell denominering, mynt, mynt denominerade i euro samt mynt med nationell denominering (M1–M5)

4.   Innehavare av omsättningsbara värdepapper utgivna av Europeiska centralbanken (ECB)/NCB (M6–M8)

Skuldebrev utgivna av ECB/NCB som har delats upp efter innehavarens hemvist, enligt följande tredelning: inhemska motparter, andra EMU-medlemsstater och övriga utlandet.

5.   Upplupna belopp på inlåning (M9, M38)

Upplupen ränta på inlåning redovisas i den takt den ackumuleras (dvs. på ackumuleringsbasis) och inte när den faktiskt betalas (dvs. på kassabas).

6.   Upplupna belopp på utlåning (M38, M42)

Upplupen ränta på utlåning redovisas i den takt den ackumuleras (dvs. på ackumuleringsbasis) och inte när den faktiskt erhålls (dvs. på kassabas).

TABELL A

Uppgifter från ECB/NCB (stockar) (1)

TABELL B

Uppgifter andra MFI (stockar) (4)

7.   Övriga tillgångar/skulder, därav skulder inom Eurosystemet (post M13)/fordringar (post M18) sammanhängande med tilldelning av eurosedlar

Nettopositioner gentemot Eurosystemet som uppkommit genom 1) distributionen av eurosedlar utgivna av ECB (8 % av totala utgivningen) och 2) tillämpningen av kapitalandelsfördelningen. De individuella NCB:s och ECB:s netto kredit- eller debetposition tas upp till antingen tillgångs- eller skuldsidan av balansräkningen i enlighet med (saldots) tecken, dvs. en positiv nettoställning gentemot Eurosystemet kommer att rapporteras på tillgångssidan, en negativ nettoställning på skuldsidan.

8.   Innehavare av omsättningsbara värdepapper emitterade av andra MFI med uppdelning efter löptid (posterna M19–M21 och M28–M30) och efter valuta (posterna M22–M27 och M31–M36)

Skuldebrev och penningmarknadspapper emitterade av MFI uppdelade efterinnehavarens hemvist, enligt följande tredelning: inhemska motparter, andra EMU-medlemsstater och övriga utlandet. Uppgifter om skuldebrev och penningmarknadspapper lämnas uppdelade efter löptid (upp till 1 år, över 1 år och upp till 2 år) och ytterligare uppgifter efter valuta (euro, utländska valutor).

II.   Memorandumposter för att härleda uppgifter om viktning av MFI:s räntestatistik

TABELL C

Uppgifter för andra MFI (stockar)

III.   Memorandumposter för sammanställning av MUFA

TABELL D

Kvartalsvisa uppgifter NCB-/ECB-/Andra MFI-uppgifter (stockar)

17.   Hushållens nettofordran i pensionsfonder (M70)

MFI:s skulder till hushåll i form av tekniska avsättningar som är avsedda för anställdas pensioner. Detta gäller normalt sådana pensionsfonder för anställda som inte har externaliserats till någon oberoende institution.

18.   Andra värdepapper än aktier

Uppdelningar efter sektor och löptid som inte finns med i förordning ECB/2001/13 behövs. Detta omfattar innehav av andra värdepapper än aktier med en löptid upp till 1 år utgivna av staten (inhemska motparter M71, M74, andra EMU-medlemsstater M72, M75) och övriga världen (M73, M76), samt andra värdepapper än aktier med en löptid över 1 år utgivna av staten och andra värdepapper än aktier med en löptid över 1 år som getts ut av staten (inhemska motparter M77, M80, andra EMU-medlemsstater M78, M81) och övriga världen (M79, M82).

19.   Aktier och andelar

Separat information, med en uppdelning efter hemvist, avseende noterade aktier och andelar i värdepappersfonder andra än penningmarknadsfondandelar. Noterade aktier (M83–M85) är aktier vilkas kurser noteras på en erkänd börs eller någon annan typ av reglerad sekundärmarknad. Andelar i värdepappersfonder (M86–M88) är andelar som ges ut när flera investerare på ett organiserat sätt betalar in medel för att tillsammans förvärva finansiella eller icke-finansiella tillgångar, exklusive sådana som omfattas av MFI-sektorn.

20.   Förutbetalda försäkringspremier och reserver för skador (M89)

Denna post representerar den del av bruttopremierna som betalats av MFI som skall fördelas på kommande redovisningsperioder tillsammans med skador av MFI som ännu inte ersatts.”

----

(1)  Om inte annat följer av bilaterala avtal mellan ECB och den nationella centralbanken kan flödesdata tillhandahållas.

(2)  Skall rapporteras om uppgifter finns.

(3)  Skall rapporteras om uppgifter finns.

Celler med fetstil är uppgifter med hög prioritet.

(4)  Om inte annat följer av bilaterala avtal mellan ECB och den nationella centralbanken kan flödesdata tillhandahållas.

Celler med fetstil är uppgifter med hög prioritet.

Efter överenskommelse mellan ECB och NCB finns det en möjlighet att celler med fetstil och pil (↑) inte rapporteras av NCB i de fall där ECB använder alternativa uppgiftskällor.

(5)  Enligt förordning ECB/2001/18.

(6)  Se förordning ECB/2001/18, bilaga II, tillägg 1: indikatorerna 6–14.

----

BILAGA IV

’BILAGA XIII

RAPPORTERINGSSTANDARDER FÖR DET ELEKTRONISKA UTBYTET AV STATISTIK

ECB-BALANSRÄKNINGSPOSTER

NYCKELFAMILJ: ECB_BSI1

Balansräkningsstatistik för MFI för sammanställning av den konsoliderade balansräkningen

1.   ECB_BSI1-nyckelfamiljen och motsvarande kodlistor

Balansräkningspost-nyckelfamiljen (the BSI key family) avser den harmoniserade balansräkningsstatistik för euroområdet som sektorn monetära finansinstitut (MFI-sektorn) rapporterar till Europeiska centralbanken (ECB). Uppgifter om balansposter (BSI) för de enskilda monetära finansinstituten (MFI) (utom de nationella centralbankerna [NCB]) samlas in och aggregeras på nationell nivå av de nationella centralbankerna. NCB och ECB sammanställer dessutom statistik över poster i sina egna balansräkningar. Centralbankerna rapporterar dessa båda informationsblock (balansposter för sektorn NCB/ECB respektive för sektorn andra monetära finansinstitut [OMFI]) separat och på bruttobasis till ECB, som i sin tur sammanställer först aggregerade balansräkningar för MFI-sektorn i varje enskilt land och därefter en konsoliderad balansräkning för MFI-sektorn i euroområdet (1) samt relevanta monetära aggregat för euroområdet (2).

Konsoliderade månatliga uppgifter om balansräkningen för MFI-sektorn används av ECB för beräkning av monetära aggregat och motposter till dessa för euroområdet. En mer detaljerad uppdelning av viktiga balansposter rapporteras på kvartalsbasis som tilläggsinformation till stöd för den monetära analysen.

De dimensioner och attribut som fastställts för BSI-nyckelfamiljen beskrivs i detalj nedan.

För BSI-statistiken har elva dimensioner specificerats som nödvändiga för identifiering av tidsserierna (3):

TABELL 1

BSI-nyckelfamiljen (ECB_BSI1): seriedimensioner

Dessa dimensioner är statistiska begrepp vilkas värden hämtas i kodlistor. I några få fall kan beskrivningen av de kodade värdena i kodlistorna avvika från den överenskomna ordalydelsen i förordning ECB/2001/13. Detta sker där en kodlista eller vissa av en kodlistas värden är en befintlig internationellt överenskommen lista (t.ex. hemvist för motparter).

Samma nyckelfamilj kan användas för en annan uppsättning data som krävs in för beräkningen av monetära aggregat för euroområdet: statens tillgångar och (nära substitut till) inlåning på konto hos staten enligt bilaga VII.

2.   Dimensioner

Nedan ges en beskrivning av BSI-nyckelfamiljens dimensioner, i samma ordning som de förekommer i serienyckeln. Dessutom ges information om längden (värdeformatet, med uppgift om antalet tecken) för varje dimension och om den motsvarande kodlistan (enbart versaler, i formen CL_****). Enligt tabell 1 hämtas t.ex. värdet för dimension REF_AREA (referensområde) från kodlista CL_AREA_EE.

2.1   Dimension nr 1: Frekvens (FREQ; längd: ett tecken)

Denna dimension anger frekvensen för den rapporterade tidsserien. Den kodlista som används är CL_FREQ. De kodvärden som används i BSI-nyckelfamiljen är ’M’ för månadsuppgifter och ’Q’ för kvartalsuppgifter, och dessa utgör en undergrupp till de värden som anges i denna kodlista.

2.2   Dimension nr 2: Referensområde (REF_AREA; längd: två tecken)

Denna dimension anger i vilket land de rapporterande instituten (monetära finansinstitut) har hemvist. Kodlistan här är CL_AREA_EE, som innehåller den vedertagna ISO-landsförteckningen och några kompletterande värden (se även beskrivningen av dimensionen Motpartsområde i avsnitt 2.8). Bara vissa av värdena i listan används för att fastställa referensområdet i BSI-nyckelfamiljen.

2.3   Dimension nr 3: Justeringsindikator (ADJUSTMENT; längd: ett tecken)

Denna dimension anger om en säsongsjustering och/eller en arbetsdagsjustering har gjorts. Kodlistan är CL_ADJUSTMENT. De kodvärden som för närvarande används i BSI-nyckelfamiljen är ’N’ för serier som är varken säsongs justerade eller arbetsdagsjusterade och ’Y’ för arbetsdags- och säsongsjusterade serier.

2.4   Dimension nr 4: Balansräkningens uppdelning efter referenssektor (BS_REP_SECTOR; längd: ett tecken)

Denna dimension anger uppdelningen av den rapporterande sektorn och är knuten till kodlistan CL_BS_REP_SECTOR. I kodlistan delas MFI-sektorn upp i NCB/ECB (’N’), och OMFI (kreditinstitut, penningmarknadsfonder och övriga institut) (’A’) med beaktande av de separata balansräkningar som ECB konsoliderar.

För att tillgodose kravet på uppgifter om ’statens inlåningsskulder och tillgångar’ används kodvärdet ’G’ för staten.

Ytterligare kodvärden ingår också i denna kodlista för att ECB skall kunna beräkna och tillhandahålla serier över monetära aggregat för euroområdet.

2.5   Dimension nr 5: Balansräkningspost (BS_ITEM; längd: tre tecken)

Denna dimension anger BSI i MFI-sektorns balansräkning enligt definitionerna i förordningen ECB/2001/13 och är knuten till kodlistan CL_BS_ITEM. Detta är BSI-nyckelfamiljens mest centrala dimension. Värden för tillgångs- och skuldposter markeras med prefixen ’A’ respektive ’L’, och dessutom organiseras och kodas värdena där så är möjligt i överensstämmelse med de hierarkiska relationerna mellan posterna. De tre balansposter som gäller enbart de nationella centralbankerna (och ECB) markeras med bokstaven ’C’ efter prefixet ’A’ för tillgångar eller ’L’ för skulder.

2.6   Dimension nr 6: Ursprunglig löptid (MATURITY_ORIG; längd: ett tecken)

Denna dimension anger den ursprungliga löptiden för BSI i MFI-sektorns balansräkning och är knuten till kodlistan CL_MATURITY_ORIG.

2.7   Dimension nr 7: Typ av uppgift (DATA_TYPE; längd: ett tecken)

Denna dimension beskrivs i kodlistan CL_DATA_TYPE och anger vilken typ av uppgifter som skall rapporteras: utestående belopp vid periodslutet (stockar) (’1’), omklassificeringar och andra justeringar (’5’), justeringar för växelkurser (’6’) (4) och övriga justeringar (’7’) (övriga omvärderingar och avskrivning/nedskrivning av lån). Ytterligare kodvärden har tagits med för att man skall kunna härleda flöden från stockar, göra lämpliga justeringar och beräkna index över teoretiska stockar för att härleda årliga tillväxttakter. Dessa ytterligare kodvärden används av ECB för att tillhandahålla aggregat för euroområdet.

2.8   Dimension nr 8: Motpartsområde (COUNT_AREA; längd: två tecken)

Denna dimension anger hemvistområdet för motposten till MFI:s balansposter. Kodlistan är CL_AREA_EE, som innehåller den vedertagna ISO-landsförteckningen och några kompletterande värden som används speciellt för euroområdet (t.ex. U6 – ’Inhemsk’ – dvs. samma land som de rapporterande MFI). För BSI-statistiken används en delmängd av kodvärdena: landskoderna för medlemsstaterna i Europeiska unionen (EU) samt koder för ytterligare några områden.

2.9   Dimension nr 9: Sektor för balanspostens motpost (BS_COUNT_SECTOR; längd: fyra tecken)

Denna dimension anger sektortillhörigheten för motposten till BSI och är knuten till kodlistan CL_BS_COUNT_SECT. Denna kodlista motsvarar exakt kraven på sektoruppdelning i första hand enligt förordningen ECB/1998/16 av den 1 december 1998 angående en konsoliderad balansräkning för sektorn för monetära finansinstitut och i andra hand enligt förordning ECB/2001/13. Värdena organiseras och kodas i enlighet med sektorernas hierarkiska struktur, vilket är avsett att göra dem lätta att använda och administrera.

För tabell 2 och tabell 4 i bilaga I till förordning ECB/2001/13 gäller att uppdelningen i ’banker’/’icke-banker’ för motparter med hemvist i EU-medlemsstater utanför euroområdet motsvarar den uppdelning i ’MFI’/’icke-MFI’ som anges i förordningen. I stället används i tabell 3 uppdelningen i ’MFI’/’icke-MFI’ för klassificering av motparter med hemvist i EU-medlemsstater som inte ingår i euroområdet.

2.10   Dimension nr 10: Transaktionsvaluta (CURRENCY_TRANS; längd: tre tecken)

Denna dimension anger i vilken valuta MFI:s balansposter är uttryckta. Kodlistan här är CL_CURRENCY. För MFI:s BSI-statistik används en delmängd av kodvärdena i den listan.

2.11   Dimension nr 11: Balansräkningssuffix (BS_SUFFIX; längd: upp till tre tecken)

Denna dimension anger om den rapporterade serien uttrycks i nationell valuta eller i den gemensamma valutan (euro). Kodlistan är CL_BS_SUFFIX, och två värden kan förekomma: ’N’ för nationell valuta och ’E’ för euro. Denna dimension har avgörande betydelse för möjligheten att göra åtskillnad mellan de serier som avser samma ekonomiska företeelse som rapporteras under de olika etapperna av Ekonomiska och monetära unionen (EMU). För länder i den Europeiska unionen som inte ingår i EMU rapporteras t.ex. uppgifterna i nationell valuta. Från och med den tidpunkt då de börjar delta i EMU kommer samma BSI-serier att uttryckas och rapporteras i euro.

3.   Attribut

Förutom de elva dimensioner som definierar koden har även ett antal attribut fastställts (5). Dessa medföljer på olika nivåer den information som utväxlas: tabell 2 visar listan över de kodade och okodade attribut som fastställts för BSI-statistikens nyckelfamilj, den nivå på vilken de tilldelas, värdeformatet och de kodlistor från vilka värdena för de kodade attributen hämtas.

Dessutom kännetecknas vart och ett av dessa attribut av vissa tekniska egenskaper, som redovisas i tabell 3.

TABELL 2

Nyckelfamiljen för balansräkningsposter (ECB_BSI1): kodade och okodade attribut

TABELL 3

Gemensamma attributegenskaper för nyckelfamiljen ECB_BSI1: rapportering av euroområdets NCB till ECB

Under punkterna 3.1, 3.2 och 3.3 återfinns en beskrivning av varje attribut med uppgifter om motsvarande kodlista (enbart versaler, i formen CL_****) där sådan finns.

3.1   Attribut på syskonnivå

Obligatoriska:

Villkorliga:

3.2   Attribut på tidsserienivå

Obligatoriska:

Villkorliga:

3.3   Attribut på observationsnivå (9)

Obligatoriska:

I normala fall skall numeriska värden rapporteras med tillägget observationsstatus ’A’ (normalt värde). I annat fall anges ett annat värde än ’A’ från listan ovan (13).

Om två egenskaper enligt ovan är tillämpliga på en observation, rapporteras den viktigaste.

Om en observation exempelvis är både resultatet av en skattning och har ett provisoriskt värde, ges enligt ovannämnda hierarki företräde åt egenskapen skattning, och flaggan ’E’ används.

Villkorliga:

4.   Saknade och preliminära värden

Saknade värden (’–’) används när det inte går att rapportera ett numeriskt värde (exempelvis på grund av helger eller när uppgifter inte finns eller inte har samlats in). Det är också möjligt att göra en distinktion mellan värden som saknas på grund av att statistisk insamling om detta förhållande saknas eller på grund av att förhållandet inte förekommer.

Under inga förhållanden får en saknad observation rapporteras i form av värdet ’noll’, eftersom noll är ett normalt numeriskt värde som anger en given transaktion till beloppet noll.

Om NCB inte kan ge en exakt förklaring för ett värde som saknas eller om de inte kan använda hela uppsättningen av värden i kodlistan CL_OBS_STATUS (så att de inte har en möjlighet att välja mellan värdet ’L’ eller ’M’ för detta attribut) skall värdet ’M’ användas (14).

Preliminära värden kan rapporteras vid varje dataöverföringstillfälle och avser då den senaste observationen (observationsstatus ’P’). Sådana observationer får sina slutgiltiga värden (observationsstatus ’A’) vid en senare tidpunkt. De nya reviderade värdena ersätter de tidigare preliminära observationerna, och ingen information om revideringen lagras i ECB:s databas.

5.   Statistikkrav

Enligt förordning ECB/2001/13 skall NCB till ECB rapportera månadsstatistik över OMFI:s och NCB:s balansräkningar var för sig för den regelbundna framställningen av MFI-sektorns konsoliderade balansräkning. Dessa krav gäller såväl månadsslutsuppgifter som justeringsuppgifter för månadsflöden. Ytterligare detaljer för vissa poster i OMFI:s och NCB:s balansräkningar rapporteras kvartalsvis i form av stockuppgifter.

Därutöver anges i den här riktlinjen ytterligare krav på uppgifter för den regelbundna framställningen av monetära aggregat för euroområdet.

ECB upprätthåller och tillhandahåller till NCB tabeller med listor över BSI-tidsserier som skall utbytas i enlighet med kraven i förordning ECB/2001/13 och i den här riktlinjen. Följande grupper av serier rapporteras av NCB till ECB.

5.1   Stockuppgifter

5.2   Justeringsuppgifter

Som föreskrivs i förordning ECB/2001/13 krävs ytterligare statistiska uppgifter för härledning av flödesstatistik. NCB rapporterar därför varje månad till ECB uppgifter om ’avskrivning/nedskrivning av lån’ och om ’prisomvärderingar av värdepapper’. Dessutom specificeras i denna riktlinje ytterligare uppgiftskrav på månads- och kvartalsserier över ’justering för omklassificering’ och på serier över ’justering för omvärderingar’ vilka skall rapporteras av NCB till ECB.

6.   Rapportering av uppgifter

All statistik som rapporteras anger antalet uppgifter som föreskrivs i berörda tabeller i förordning ECB/2001/13 eller i denna riktlinje oberoende av om underliggande företeelse existerar eller ej, med undantag av serierna med memorandumposter. Detta innebär att om en tidsserie inte är relevant rapporteras den ändå (i alla uppgiftsöverföringar), och värdena anger att uppgifter saknas (’–’) i enlighet med avsnitt 4. Vid rapportering av t.ex. ’utelöpande sedlar och mynt’ för ’OMFI’ måste serien förses med numeriska värden eller i förekommande fall med ’–’. Enda undantaget görs när en hel sektor inte existerar, i vilket fall inga uppgifter behöver lämnas för denna sektor (dvs. serier för staten).

6.1   Tidsram

NCB rapporterar till ECB månatliga stockuppgifter och justeringsuppgifter för OMFI-sektorns och NCB/ECB-sektorns balansräkningar var för sig, senast vid slutet av den femtonde bankdagen efter slutet av den månad uppgifterna avser. Kvartalsstatistik överförs av NCB till ECB senast vid slutet av tjugoåttonde bankdagen efter slutet av den månad uppgifterna avser.

6.2   Vissa frågor vid rapportering av uppgifter

Från kvartalsrapportering till månadsrapportering

En av de förändringar som förordning ECB/2001/13 medför utgörs av att några BSI-serier som tidigare rapporterades på kvartalsbasis enligt förordning ECB/1998/16 nu rapporteras månadsvis. Ytterligare några föreskrifter för de serier för vilka tidsramen för rapporteringen har ändrats ges i tabell 4.

Vid rapportering av historiska uppgifter och revidering av perioder före januari 2003 skall alltid månadsserier överföras. Revideringar av kvartalsserierna skall sändas som månadsuppgifter med hänvisning till sista månaden i det kvartal som de hänför sig till, och med användning av de månatliga serienycklarna. Rapportering av historiska uppgifter före januari 2003 sker på frivillig basis där så kan ske och markeras på lämpligt sätt genom användning av attributen för observationsstatus och observationskommentar (17). Historiska uppgifter som har erhållits genom skattning kan sändas som skattningar med lämplig markering. I så fall skall även en beskrivning av skattningsmetoden lämnas vid första överföringstillfället.

TABELL 4

Balansräkningsposter – förändringar i tidsramen: tillämpning för stockuppgifter

6.3   Giltighetsföreskrifter

Enligt minimistandarden för ECB:s krav på statistikrapportering, som redovisas i bilaga IV till förordning ECB/2001/13, förekommer allmän kontroll av två slag.

Det första avser linjära relationer, vars matematiska resultat måste stämma och upprätthållas vid varje överföring. Samtliga linjära restriktioner mellan BSI måste således uppfyllas (balansräkningar måste balansera, addering av delsummor måste leda till totalsummor och dessa skall inte överstiga värdet av serien i sin helhet). Om uppgifterna inte uppfyller en eller flera av de föreskrivna ekvationerna, kommer de nationella centralbankerna att ombes att kontrollera sina uppgifter. ECB upprätthåller och tillhandahåller till NCB tabeller med de ekvationer som används vid den linjära kontrollen.

Det andra inriktas på kvalitativa kontroller, vars resultat kan kräva att ECB gör en undersökning. Närmare bestämt kan absoluta eller procentuella (19) förändringar mellan värden vid olika tidpunkter för varje BSI avslöja extremvärden eller avbrott i tidsserierna eftersom de regelbundet granskas av ECB. Rapporteringen av nollvärden, negativa värden och saknade värden granskas också regelbundet. NCB kan bli ombedda att ge en skriftlig förklaring till vad dessa kvalitetskontroller kommer fram till.

Dessa två grupper av kontroller tillämpas av ECB som en del av det regelbundna förfarandet vid inhämtning av uppgifter.

7.   Revideringspolicy

NCB kan behöva revidera uppgifterna för den föregående referensmånaden (ordinarie revidering). Därutöver kan revideringar förekomma även som en följd av t.ex. misstag, omklassificeringar eller förbättrade rapporteringsförfaranden och som avser uppgifter före den föregående referensmånaden (särskilda revideringar) (20).

I Money and Banking Statistics Compilation Guide (21) bestäms de principer som revideringspolicyn skall följa, nämligen

Därutöver rekommenderas att särskilda revideringar av månadsuppgifter lämnas vid samma tidpunkt som kvartalsuppgifterna med hänsyn till att en god jämvikt måste säkras mellan den monetära statistikens kvalitet och dess stabilitet och att konsistens mellan månads- och kvartalsrapportering måste främjas.

Det bör noteras att när särskilda och ordinarie revideringar och uppdateringar rapporteras i samma datafil behandlas samtliga uppgifter samtidigt. Om däremot särskilda revideringar rapporteras för sig under framställningsperioden, efter att uppdateringar och ordinarie revideringar har överförts, kan ECB bestämma att bearbetningen och lagringen av dessa uppgifter senareläggs till efter framställningsperioden. Även om ECB har teknisk kapacitet att bearbeta datafiler (med särskilda/ordinarie revideringar och/eller uppdateringar) så snart de tas emot kan särskilda revideringar som anländer under framställningsperioden hindra den ordinarie datahanteringen och på så sätt fördröja hela förfarandet med sammanställning av aggregat för euroområdet. Om dock särskilda revideringar skulle kunna förbättra tillförlitligheten av uppgifterna på euroområdesnivå, eller korrigera betydande misstag, kan dessa revideringar eventuellt också accepteras under framställningsperioden.

8.   Information åter till NCB

ECB upprätthåller och distribuerar till NCB tabeller med en beskrivning av de statistikserier som kommer att återsändas till NCB.’

----

(1)  Statistik över poster i ECB:s egen balansräkning ingår också i konsolideringsprocessen.

(2)  ECB:s direktorat för redovisning rapporterar också den egna balansräkningen till ECB:s generaldirektorat för statistik enligt dessa föreskrifter.

(3)  En följd av konkreta dimensionsvärden utgör en tidsseries namn (nyckel).

(4)  Rapportering av serier om justering för växelkurser gäller endast för ECB.

(5)  Attributen är statistiska begrepp som ger användarna tilläggsinformation om de uppgifter som utbyts antingen i kodad form (t.ex. om enheten) eller i okodad form (t.ex. om sammanställningsmetoden). ’Obligatoriska attribut’ (’M’) är sådana som måste ha ett visst värde, i annat fall bedöms motsvarande observationer de hänför sig till inte som meningsfulla. ’Villkorliga’ attribut (’C’) är sådana attribut som ges ett värde bara om detta är känt hos det rapporterande institutet (t.ex. inhemskt serie-ID) eller i andra fall där attributet är relevant (t.ex. vid avbrott). Attributvärden skall rapporteras bara då de anges för första gången och då de ändras. Endast observations status är med vid varje utbyte, knuten till observationen.

(6)  Ändringar meddelas Statistical Information Systems Division hos ECB samt ansvarig avdelning inom ECB per fax/e-post.

(7)  Med ECB avses här ECB:s generaldirektorat för statistik.

(8)  För att säkerställa en tydlig kommunikation rekommenderar ECB att de nationella centralbankerna inkommer med denna information.

(9)  Om en NCB vill revidera ett attribut blir det nödvändigt att samtidigt återrapportera respektive observation(er). Om något av observationsattributen revideras kommer befintliga värden att ersättas med normalvärden ifall NCB inte tillhandahåller dithörande attributvärde.

(10)  Observationsstatus ’M’ sänds alltid tillsammans med ett observationsvärde ’–’. För ytterligare information hänvisas till avsnitt 4.

(11)  Observationsstatus ’L’ sänds alltid tillsammans med ett observationsvärde ’–’. För ytterligare information hänvisas till avsnitt 4.

(12)  Observationsstatus ’E’ bör användas för alla observationer eller uppgiftsperioder som utgör skattningar och som inte kan betraktas som normala värden.

(13)  Om en revidering (av ett attribut eller ett observationsvärde) överförs vid ett tillfälle men ’observationsstatus’ överförs inte tillsammans med observationsvärdet förutsätts att värdet ’A’ gäller för icke-saknade observationer och värdet ’M’ för saknade observationer.

(14)  Om en NCB av tekniska skäl inte har möjlighet att använda kodvärdet ’L’ skall den lämna skriftlig uppgift om de berörda serierna till ECB.

(15)  Enligt förordning ECB/2001/18.

(16)  För ECB:s balansräkning tillhandahålls serierna över justeringar för växelkurser av ECB:s Direktorat för redovisning i enlighet med bilaga X.

(17)  Värden som framkommer genom skattning skall sändas med observationsstatusattributet (OBS_STATUS) ’E’ och med en observationskommentar (OBS_COM) med en detaljerad beskrivning av skattningsförfarandet.

(18)  Revideringar: revidering av uppgifter före januari 2003 som tidigare rapporterades på kvartalsbasis. Historiska uppgifter: månadsuppgifter för perioden före januari 2003 för vilka inte några specifika krav ställs i förordning ECB/2001/13.

(19)  Skall inte tillämpas på poster som visar noll. För dessa används skillnaden.

(20)  Definieras som revideringar som tillämpas på värden relaterade till en period före den månad som föregår den aktuella referensmånaden.

(21)  European Monetary Institute, Money and Banking Statistics Compilation Guide – Guidance provided to NCBs for the compilation of money and banking statistics for submission to the ECB (Riktlinje för sammanställning av penningmängds- och bankstatistik – anvisningar för NCB:s rapportering av penningmängds- och bankstatistik till ECB), april 1998.

----

BILAGA V

’BILAGA XVIII

STATISTIK AVSEENDE ÖVRIGA FINANSINSTITUT, UTOM FÖRSÄKRINGSFÖRETAG OCH PENSIONSINSTITUT

RAPPORTERINGSANVISNINGAR FÖR SAMMANSTÄLLNING AV STATISTIK ENLIGT EN KORTFRISTIG STRATEGI

1.   Mål

Det finns två syften med krav på statistiska uppgifter avseende övriga finansinstitut som inte är försäkringsföretag eller pensionsinstitut (fortsättningsvis ’OFI’). För det första är det viktigt att samla in uppgifter om OFI för att deras roll i den finansiella förmedling som sker utanför sektorn ’monetära finansiella institut’ skall kunna följas. Verksamheten inom sektorn ’andra finansinstitut’ liknar och kompletterar den verksamhet som bedrivs av sektorn ’monetära finansinstitut’. Eftersom ECB-statistiken är upplagd så att balansräkningsposter för OFI som helt eller delvis ägs av monetära finansinstitut (MFI) inte ingår i MFI-sektorns balansräkning är det av speciell vikt att samla in uppgifter om OFI för att komplettera den statistiska bilden av euroområdet. För det andra behöver ECB också följa OFI för att kunna se till att listan över MFI ständigt är uppdaterad, korrekt, så homogen som möjligt och tillräckligt stabil för att kunna användas för statistiska ändamål. Som nämnts i ECB/2001/13 skulle finansiella innovationer kunna påverka de finansiella instrumentens egenskaper och leda till att OFI ändrar inriktningen på sin verksamhet.

Avsikten med denna bilaga är att ge vägledning om hur rapportformulären för överföringen av OFI-uppgifter till Europeiska centralbanken skall färdigställas.

2.   Sammanställning av aggregat för euroområdet och kategorier av statistik som skall lämnas

2.1   Sammanställning av aggregat för euroområdet

Överföringen av uppgifter avseende OFI-sektorn skall ske enligt en kortfristig strategi, dvs. med utgångspunkt i uppgifter som i nuläget finns tillgängliga på nationell nivå. Detta innebär att den statistik som skall lämnas kanske inte alltid är fullt i överensstämmelse med de definitioner och specifikationer som anges nedan. I de fall där de rapporterade uppgifterna avviker från definitionerna beskrivna i denna bilaga uppmanas de nationella centralbankerna (NCB) att lämna skriftliga förklaringar till ECB (1). NCB skall därför, i enlighet med denna ansats, och med utgångspunkt i den begreppsmässiga ram som beskrivs nedan, lämna faktiska uppgifter där sådana i nuläget finns. Ifall faktiska uppgifter inte finns eller inte kan sammanställas skall nationella skattningar tillhandahållas. Som en utväg, när nationella skattningar av vissa specifika uppdelningar inte kan lämnas, kan ECB göra skattningar/antaganden från fall till fall.

Med hänsyn till den ytterligare börda som beräkningen av nationella skattningar skulle åsamka NCB bör krafterna främst inriktas på ett begränsat antal viktiga (nyckel-) statistikuppgifter. Den kortfristiga strategin försöker således att koncentrera arbetet på en specifik undergrupp av OFI, nämligen värdepappersfonder (se avsnitt 3.2.a). Inget specifikt ytterligare arbete krävs när det gäller att tillhandahålla uppgifter om enheter som bedriver handel i värdepapper och derivat (’SDD’), finansbolag som bedriver utlåning (nedan kallade ’FCL’) eller andra OFI (restpost) ifall faktiska uppgifter inte insamlas på nationell nivå.

2.2   Typ av statistik som skall rapporteras

Två typer av indikatorer skall rapporteras: nyckelindikatorer och tilläggsinformation

3.   Den begreppsmässiga ramen

3.1   Rapporterande population

I det Europeiska national- och regionalräkenskapssystemet (i fortsättningen kallat ENS 95 (2)) definieras OFI (S.123) som ’icke-monetära finansiella företag och kvasiföretag (exklusive försäkringsföretag och pensionsinstitut) som huvudsakligen är verksamma med finansiell förmedling genom att åtaga sig förpliktelser i andra former än sedlar, inlåning och/eller andra nära substitut till inlåning från institutionella enheter som inte är monetära finansinstitut’.

Avgörande för gränsdragningen gentemot MFI är att det inte förekommer skulder i form av inlåning från icke-MFI. Gränsdragningen gentemot pensionsinstitut och försäkringsföretag avgörs genom att det inte förekommer skulder i form av försäkringstekniska reserver.

I den kortfristiga strategin kommer den rapporterande populationen att omfatta alla kategorier av OFI med hemvist i EMU-medlemsstaterna. Beteckningen ’med hemvist’ definieras enligt rådets förordning (EG) nr 2533 av 23 november 1998 om Europeiska centralbankens insamling av statistiska uppgifter (3). Rapporterande population utgörs sålunda av

3.2   Klassificering av underkategorier av OFI

Med hänsyn till att den verksamhet som OFI bedriver är så heterogen och att det finns skillnader i tillgången på uppgifter för olika kategorier av OFI identifieras fyra underkategorier av OFI för vilka uppgifter skall lämnas var för sig: 1) värdepappersfonder (med undantag av penningmarknadsfonder [MMF]), 2) SDD, 3) FCL samt 4) andra OFI. I denna bilaga beskrivs olikheterna i de statistiska uppgifter som krävs.

De kategorier och grupper på basis av vilka uppgifter skall lämnas listas och definieras nedan:

4.   Krav på statistikrapportering

4.1   Balansräkningsposter

För sammanställningen av nyckelindikatorerna för OFI-sektorn behövs en uppdelning på specifika finansiella instrument. Så långt som möjligt följer uppdelningen på instrument, den geografiska uppdelningen och sektoruppdelningen den rapporteringsordning som har fastställts för sektorn ’monetära finansinstitut’. I praktiken är uppdelningen dock mindre detaljerad än den som avser balansräkningsstatistiken för MFI-sektorn.

Dessutom varierar den uppdelning av balansräkningsposterna som behövs för varje underkategori av OFI med hänsyn till att den verksamhet som finansiella företag klassificerade som OFI bedriver är heterogen och att det föreligger skillnader i huruvida löpande uppgifter är tillgängliga för olika underkategorier av OFI.

Uppdelning på instrument och löptid: Följande tabell ger en översiktlig beskrivning av den uppdelning på instrument för underkategorier av OFI som behövs. I följande avsnitt beskrivs hur dessa uppdelningar på instrument specificeras. I princip skall uppdelningen på instrument rapporteras som nyckelindikatorer för samtliga underkategorier av OFI (med undantag av ’värdepappersfonder per kategori av placerare’ och ’övriga OFI’).

Översikt över uppdelningen efter instrument och löptider

Ytterligare krav för sammanställningen av finansräkenskaperna (MUFA): Följande tabell ger en översiktlig beskrivning av den erforderliga uppdelningen på ytterligare instrument. I följande avsnitt beskrivs hur dessa uppdelningar på instrument specificeras. I princip skall uppdelningen på ytterligare instrument rapporteras som memorandumposter endast för underkategorin ’summa värdepappersfonder’.

Ytterligare krav för sammanställningen av MUFA

TILLGÅNGAR

SKULDER

BOKFÖRINGSREGLER

De bokföringsregler som OFI använder för sina räkenskaper skall i princip överensstämma med den nationella motsvarigheten av rådets direktiv nr 86/635/EEG av den 8 december 1986 om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella institut (9) och andra tillämpliga internationella standarder. Utan att det påverkar gällande bokföringspraxis i medlemsstaterna skall samtliga tillgångar och skulder rapporteras på bruttobasis för statistikändamål. Specifika anvisningar för värderingsmetoder lämnas för berörda kategorier.

GEOGRAFISK OCH SEKTORVIS UPPDELNING, UPPDELNING EFTER ÄNDAMÅL

ECB kräver en geografisk och sektorvis uppdelning för vissa underkategorier av OFI och för ett begränsat antal balansräkningsposter liknande uppdelningarna i MFI:s balansräkningar.

Geografisk och sektorvis uppdelning

Geografisk uppdelning

För sammanställningen av OFI-statistik för euro-området är det nödvändigt att identifiera de motparter som finns inom EMU-medlemsstaterna uppdelade efter det inhemska territoriet och andra EMU-medlemsstater. En fullständig geografisk uppdelning måste därför göras: ’medlemsstaten/andra EMU-medlemsstater/övriga utlandet’. För medlemsstat som inte deltar i EMU blir uppdelningen: ’medlemsstaten/EMU-medlemsstater/övriga utlandet’.

Den begärda geografiska uppdelningen hänför sig till BSI för:

Uppdelning efter sektorer (11)

Den viktigaste sektoruppdelning som skall göras är ’MFI/icke-MFI’. Definitionen av MFI är välkänd medan sektorn ’icke-MFI’ omfattar sektorerna ’offentlig sektor’ (12) och ’övriga inhemska sektorer’ (13).

Sektorfördelningen är densamma för inhemska uppgifter och för övriga EMU-medlemsstater. Någon sektorfördelning för ’övriga utlandet’ krävs ej.

Sektorfördelningen krävs för ett begränsat antal poster:

Uppdelning enligt ändamål

Denna uppdelning behövs endast för uppgifter som avser FCL. Den avser balansräkningsposten ’lån’, närmare bestämt ’lån till hushåll’. Ändamålet med lånet skall särredovisas (uppdelning på konsumtionskredit, bostadslån och övriga lån (restpost). Denna uppdelning skall rapporteras som nyckelindikator.

4.2   Justeringsuppgifter

Justeringsuppgifter skall lämnas endast när det förekommer ett betydande brott i ställningsuppgifter. Justeringsuppgifter skall t.ex. rapporteras till följd av en omklassificering till följd av tillämpningen av systemet i ENS 95. Uppgifter skall lämnas frivilligt, när de är löpande tillgängliga och aktuella.

4.3   Transaktionsuppgifter

Inom ramen för den kortsiktiga strategin avseende OFI-statistik skall uppgifter om finansiella transaktioner samt försäljningar och inlösen av andelar/aktier utgivna av värdepappersfonder rapporteras som ’memorandumposter’ för delsektorn ’värdepappersfonder’ (för summa värdepappersfonder och värdepappersfonder uppdelade efter placeringskategori).

Uppdelning på instrument och löptid: Följande tabell ger en översiktlig beskrivning av den uppdelning som behövs på instrument och löptid av transaktionsuppgifter.

Översikt över uppdelningen efter instrument och löptider av transaktionsuppgifter

Försäljning och inlösen av aktier/andelar i värdepappersfonder: Följande tabell ger en översiktlig beskrivning av den uppdelning som behövs av uppgifter om försäljning och inlösen av aktier/andelar i värdepappersfonder.

Försäljning och inlösen av aktier/andelar i värdepappersfonder

Ytterligare krav för sammanställningen av MUFA: Följande tabell ger en översiktlig beskrivning av uppdelningen efter instrument och löptid av transaktionsuppgifter.

Ytterligare krav för sammanställningen av MUFA

4.4   Rapporteringsfrekvens, tidsfrister och tidsintervall

Rapporteringsfrekvensen för uppgifter till ECB är kvartalsvis.

OFI-statistik skall rapporteras till ECB senast sista kalenderdagen i tredje månaden efter referensperiodens slut, eller föregående bankdag (17) i NCB om sista kalenderdagen i månaden inte är bankdag i NCB. De exakta rapporteringsdagarna meddelas i förväg till NCB i form av en rapporteringskalender. Historiska uppgifter skall rapporteras till ECB med början i den tidigast tillgängliga referensperioden, uppgifter fr.o.m. referensperioden fjärde kvartalet 1998 är dock obligatoriska.

5.   Elektronisk rapportering av OFI-statistik – nyckelgruppidentifiering: OFI

OFI-nyckelgruppen avser OFI:s balansräkningsstatistik inom euroområdet. Den har utformats på sådant sätt att den så långt som möjligt utgår från nyckelgruppens kodlistor och värden som redan definierats för BSI-statistiken.

5.1   Dimensioner

Följande tabell beskriver de dimensioner som används i nyckelgruppen för OFI. För OFI-statistiken finns elva dimensioner som är väsentliga för att identifiera tidsserierna.

Värdet för var och en av de elva statistiska dimensionerna hämtas från motsvarande kodlista. Enligt ovanstående tabell hämtas t.ex. värdet för dimensionen REF_AREA (referensområde) från kodlistan CL_AREA_EE. Dimensionerna för OFI-nyckelgruppen beskrivs nedan, i samma ordningsföljd som positionen i nycklarna.

Dimension nr 1: Frekvens (FREQ; längd: ett tecken)

Denna dimension anger den rapporterade tidsseriens frekvens. Det värde som används för OFI-nyckelgruppen är ’Q’ (kvartalsvis) och utgör en undergrupp till de värden som specificeras i kodlistan CL_FREQ. Om nationella uppgifter endast är tillgängliga med lägre frekvens (dvs. per halvår eller helår) gör NCB en skattning för kvartalsuppgifter. När kvartalsuppgifter inte kan tas fram rapporteras uppgifterna likväl i form av en kvartalsserie (dvs. helårsuppgifter rapporteras som yyyyQ4 och halvårsuppgifter som yyyyQ2 och yyyyQ4 medan övriga kvartal antingen inte rapporteras alls eller rapporteras som saknade med observationsstatus ’L’ (18)).

Dimension nr 2: Referensområde (REF_AREA; längd: två tecken)

Denna dimension avser det land där den rapporterande institutionen har sin hemvist. Kodlistan i detta sammanhang, CL_AREA_EE, innefattar den vedertagna ISO-landsförteckningen och ytterligare några värden (se även dimension nr 8, ’Motpartsområde’). De undergrupper för värden som används i OFI-nyckelgruppen motsvarar medlemsstaterna i Europeiska unionen (EU).

Dimension nr 3: Justeringsindikator (ADJUSTMENT; längd: ett tecken)

Denna dimension anger om en säsongsjustering och/eller en arbetsdagsjustering har gjorts. Kodlistan är CL_ADJUSTMENT. Det värde som används i OFI nyckelgruppen är ’N’ för serier som varken har blivit justerade för säsonger eller för arbetsdagar.

Dimension nr 4: Uppdelning av OFI efter referenssektor (OFI_REP_SECTOR; längd: två tecken)

Denna dimension anger vilken typ av OFI som rapporterar och hänför sig till kodlistan CL_OFI_REP_SECTOR. Följande elva värden har definierats: summa värdepappersfonder (’10’); värdepappersfonder uppdelade efter placeringsinriktning: aktiefonder (’11’), obligationsfonder (’12’), blandfonder (’13’), fastighetsfonder (’14’) och övrigafonder (’15’); värdepappersfonder uppdelade efter typ av placerare: fondersomvändersigtillallmänheten (’1G’) och fonderförspecialkategorier avplacerare (’1S’); SDD (’20’); FCL(’30’) samt övriga OFI-kategorier (’40’).

Dimension nr 5: Balansräkningsposter för OFI (OFI_ITEM; längd: tre tecken)

Denna dimension avser BSI i OFI:s balansräkning och hänför sig till kodlistan CL_OFI_ITEM. Värden för tillgångar och skulder identifieras med prefixet ’A’ eller ’L’ och rangordnas och kodas så långt som möjligt enligt en hierarkisk ordning av posterna. Eftersom OFI inriktar sig på olika typer av finansiella aktiviteter beroende på vilken kategori de tillhör är inte samtliga BSI relevanta för samtliga kategorier av företag. Sålunda har på tillgångssidan två olika poster definierats som ’övriga tillgångar’:

På skuldsidan har tre olika poster definierats som ’övriga skulder’:

Dimension nr 6: Ursprunglig löptid (MATURITY_ORIG; längd: ett tecken)

Denna dimension avser BSI:s ursprungliga löptid och hänför sig till kodlistan CL_MATURITY_ORIG. Löptidsuppdelningen upp till ett år (’F’) och över ett år (’K’) avser posten ’andra värdepapper än aktier’ för värdepappersfonder av olika slag. Begreppsmässigt avser ursprunglig löptid även tillgångsposterna ’lån’ och ’inlåning’ samt skuldposterna ’inlåning och upplåning’ och ’emitterade värdepapper’, även om en löptidsuppdelning inte krävs i detta sammanhang. I dessa fall används därför värdet ’A’ för hela löptiden. Alla andra poster visar värdet ’X’ för icke-relevant.

Dimension nr 7: Typ av uppgift (DATA_TYPE; längd: ett tecken)

Denna dimension beskrivs i kodlistan CL_DATA_TYPE och anger den typ av uppgift som skall rapporteras: brutto stockar (’1’), försäljning (’2’), inlösen (’3’), finansiella transaktioner (’4’) samt omklassificering och andra justeringar (’5’). Omklassificeringar och justeringar omfattar förändringar i tillgångarna och skulderna i balansräkningen för den rapporterande OFI-sektorn som en följd av 1) förändringar i den rapporterande populationen, 2) omstrukturering av företag, 3) omklassificering av tillgångar och skulder och 4) rättelse av sådana rapporteringsfel som av tekniska skäl inte kan avlägsnas från stockuppgifterna för hela den period som berörs.

Dimension nr 8: Motpartsområde (COUNT_AREA; längd: två tecken)

Denna dimension avser hemvisten för motparten i OFI:s balansräkning. Den kod som är knuten till detta begrepp är CL_AREA_EE, som innehåller den vedertagna ISO-landsförteckningen och ytterligare värden (t.ex. ’U6’ – inhemska: samma land som det rapporterande OFI). Vid tillämpning av OFI-nyckelgruppen används en undergrupp av värden: inhemskt (hemvists- eller referensområdet) (’U6’), andra deltagande medlemsstater (samtliga länder med undantag av referensområdet) (’U5’), övriga utlandet (’U4’) samt utlandet (samtliga enheter) (’A1’). När ett land blir EMU-medlemsstat rapporteras historiska uppgifter avseende perioden före inträdet, med användning av koden för motpartsområdet monetär union (’U2’) och samtliga områden utanför EMU-medlemsstaterna och referens/hemstatsområdet (’U8’) (19).

Dimension nr 9: Sektor för balanspostens motpost (BS_COUNT_SECTOR; längd: fyra tecken)

Denna dimension avser sektoruppdelningen av OFI:s BSI och utgår från kodlistan CL_BS_COUNT_SECTOR. Fem motpartssektorer finns: MFI (’1000’); icke-MFI (’2000’); övriga inhemska sektorer – därav icke-finansiella företag (’2240’); övriga inhemska sektorer – därav hushåll (’2251’) och den icke-specificerade sektorn (’0000’).

Dimension nr 10: Transaktionsvaluta (CURRENCY_TRANS; längd: tre tecken)

Denna dimension beskriver den valuta i vilken OFI:s BSI är denominerade och utgår från kodlistan CL_CURRENCY. Endast värdet ’Z01’ används, för samtliga valutor.

Dimension nr 11: Seriens denominering eller specialberäkning (SERIES_DENOM; längd: ett tecken)

Denna dimension anger om den rapporterade serien uttrycks i nationell valuta eller i den gemensamma valutan (euro). Den har två värden (’N’, nationell valuta och ’E’, euro) och utgår från kodlistan CL_SERIES_DENOM. Koden ’E’ används för EMU-medlemsstater medan koden ’N’ används av nytillträdande till euroområdet för att lämna historiska uppgifter för perioden före inträdet (20).

5.2   Attribut

Förutom de elva dimensioner som definierar koden har även ett antal attribut fastställts (21). Dessa medföljer på olika nivåer den information som utväxlas:

Nyckelgrupp för balansräkningsposter (ECB_OFI): kodade och okodade attribut

Vart och ett av dessa attribut kännetecknas av några tekniska egenskaper som återges i följande tabell.

Euroområdets NCB:s rapportering till ECB

För ECB_OFI-nyckelgruppen gemensamma attributegenskaper

Nedan följer en beskrivning av varje attribut inbegripet referenskodlistan (anges med versaler som CL_****) i förekommande fall.

5.2.1   Attribut på syskonnivå

Obligatoriska:

Villkorliga:

En detaljerad beskrivning av den information som skall ingå under detta attribut ges i tillägg 2 (punkterna 1 till 5).

5.2.2.   Attribut på tidsserienivå

Obligatoriska:

Villkorliga:

5.2.3   Attribut på observationsnivå

Obligatoriska:

Villkorliga:

6.   Utbyte av information

6.1   Serieförteckning

ECB upprätthåller och distribuerar till NCB tabeller med förteckningar över de OFI-tidsserier som skall överföras. De serier som skall lämnas till ECB framgår av tillägg 1. Följande serier som skall rapporteras ingår:

NYCKELINDIKATORER

De stockuppgifter som skall rapporteras inom denna kategori omfattar:

Summa värdepappersfonder samt värdepappersfonder uppdelade efter typ av placering:

MEMORANDUMPOSTER

De stockuppgifter som skall rapporteras inom denna kategori omfattar:

JUSTERINGS- OCH TRANSAKTIONSUPPGIFTER

Förutom serierna för stockar behövs motsvarande serier för ’omklassificering och andra justeringar’ och ’transaktioner’, inklusive uppgifter om försäljning och inlösen av aktier/andelar där dessa finns tillgängliga.

6.2   Krav på uppgifter

Nyckelindikatorer skall lämnas av samtliga EMU-medlemsstater när faktiska uppgifter föreligger. Om faktiska uppgifter med viss uppdelning eller med viss överenskommen frekvens inte är tillgängliga skall när så är lämpligt skattningar rapporteras.

’Tilläggsuppgifter’ skall endast rapporteras av de länder där faktiska uppgifter föreligger.

I de fall där den underliggande ekonomiska företeelsen finns men inte bevakas statistiskt och där nationella skattningar således inte kan ges kan NCB välja att antingen låta bli att rapportera tidsserien eller att rapportera den som saknad med observationsstatus ’L’. Varje tidsserie som inte rapporteras kommer sålunda att tolkas som ’uppgifter som förekommer men som inte insamlas’, och ECB kan göra antaganden eller skattningar för sammanställningen av aggregat för euroområdet.

För transaktionsuppgifter där transaktionerna skattas med ledning av förändringarna i stockar (Qt–Qt-1) skall de nationella centralbankerna antingen inte rapportera tidsserien eller rapportera den som saknad med observationsstatus ’L’.

Om den underliggande företeelsen inte existerar skall tidsserien rapporteras som saknad med observationsstatus ’M’.

När det gäller uppgifter om ’omklassificering och övriga justeringar’ skall dessa endast rapporteras när en omklassificering eller annan justering som beskrivs i avsnitt 4.2 äger rum.

7.   Revideringspolicy

NCB kan komma i ett läge där uppgifter som lämnats under föregående kvartalet måste revideras (ordinarie revidering). Därutöver kan det även förekomma revideringar av uppgifter för tidigare kvartal (historiska revideringar).

Följande allmänna regler tillämpas:

Tillägg 1

SERIER FÖR VÄRDEPAPPERSFONDER SOM SKALL RAPPORTERAS TILL ECB – STOCKUPPGIFTER

(Nyckelindikatorer/Memorandumposter)

TILLGÅNGAR

SKULDER

SERIER FÖR VÄRDEPAPPERSFONDER SOM SKALL RAPPORTERAS TILL ECB – TRANSAKTIONSUPPGIFTER

(Memorandumposter)

TILLGÅNGAR

SKULDER

SERIER FÖR VÄRDEPAPPERSFONDER SOM SKALL RAPPORTERAS TILL ECB – FÖRSÄLJNING OCH INLÖSEN

(Memorandumposter)

SKULDER

----

(1)  Se tillägg 2.

(2)  Definition enligt Europeiska nationalräkenskapssystemet 1995, som ingår i bilaga A till rådets förordning (EG) nr 2223/96 av 25 juni 1996 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen (EGT L 310, 30.11.1996, s. 1).

(3)EGT L 318, 27.11.1998, s. 8.

(4)  Ifall fonder som placerar i omsättbara värdepapper och fastigheter klassificeras på nationell nivå som ’blandfonder’ skall de hänföras till kategorin ’blandfonder’.

(5)  För statistikändamål definieras leasing som finansiell leasing när leasingen täcker hela eller större delen av investeringsvarans ekonomiska livslängd. Vid slutet av leasingperioden har leasingtagaren ofta en möjlighet att köpa varan till ett nominellt pris (ENS 95 bilaga II)

(6)  Andelar i värdepappersfonder ingår ej.

(7)  Observera att i MFI:s balansräkning görs inte åtskillnad mellan inlåning och utlåning på tillgångs- och skuldsidan. I stället betraktas alla icke-överförbara medel som är insatta i eller utlånade till MFI (= skulder) som ’deposits’ (inlåning) och alla medel insatta av eller utlånade av MFI (= tillgångar) som ’loans’ (utlåning). I ENS 95 anges skillnaden med utgångspunkt i kriteriet vem som tagit initiativet till transaktionen. När initiativet tas av låntagaren klassificeras transaktionen som ’loan’ (upplåning eller utlåning). När initiativet tas av långivaren klassificeras transaktionen som ’deposit’ (inlåning).

(8)  Europeiska centralbanken, november 2002.

(9)EGT L 372, 31.12.1986, s. 1. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/51/EG (EUT L 178, 17.7.2003, s. 16).

(10)  Krävs endast för posten ’lån’.

(11)  ENS 95 utgör normen för sektorfördelningen.

(12)  Offentlig sektor: Enheter med hemvist i medlemsstaten som har sin huvudsakliga verksamhet i produktionen av icke- marknadsförda varor och tjänster avsedda för individuell och kollektiv konsumtion och/eller i omfördelning av inkomster och förmögenhet (ENS 95 p. 2.68–2.70). Offentlig sektor omfattar staten, delstater, kommuner och socialförsäkring (ENS 95 p. 2.71–2.74). Närmare anvisningar till sektorklassificeringen finns i Money and Banking Statistics Manual: Guidance for the statistical classification of customers, Europeiska centralbanken, andra upplagan, november 1999.

(13)  Övriga inhemska sektorer omfattar

(14)  Andelar i värdepappersfonder ingår ej.

(15)  Rapporteras ej för aktie- och obligationsfonder.

(16)  Lån skall också rapporteras separat för delsektorn ’summa värdepappersfonder’.

(17)  Med ’NCB-bankdag’ avses varje dag under vilken en viss nationell centralbank i en deltagande-medlemsstat håller öppet för att bedriva penningpolitiska transaktioner inom ramen för ECBS.

(18)  Se även avsnitt 6.2, ’Krav på statistikrapportering’.

(19)  För Grekland används exempelvis motpartsområdeskoderna ’U2’ och ’U8’ för uppgifter som avser perioden före och fram t.o.m. 2000Q4, och koderna ’U5’ och ’U4’ fr.o.m. 2001Q1.

(20)  För Grekland används exempelvis koden ’N’ för uppgifter avseende perioden före och t.o.m. 2000Q4 och koden ’E’ fr.o.m. 2001Q1.

(21)  Attribut är statistiska begrepp som ger tilläggsinformation i kodad form (t.ex. enheten) eller okodad form (t.ex. metod för sammanställning) om de uppgifter som överförs. ’Obligatoriskt’ hänför sig till de attribut för vilka värdena är kända för samtliga deltagare. ’Villkorligt’ hänför sig till de attribut som definieras endast om de är kända i den rapporterande institutionen (t.ex. inhemsk serie-ID) eller när de är relevanta (t.ex. sammanställning, avbrott). Attributvärdena skall endast förmedlas när de fastställs för första gången och när de ändras. Endast observations status är med vid varje utbyte, knuten till observationen.

(22)  Ändringar meddelas ansvarig avdelning inom ECB per fax/e-post.

(23)  Med ECB avses ECB:s generaldirektorat för statistik.

(24)  För Grekland fastställs exempelvis värdet för detta attribut till ’GRD’ för perioden fram till och med 2000Q4 och till ’EUR’ fr.o.m. 2001Q1.

(25)  Detta attribut behövs inte för OFI-nyckelfamiljen eftersom denna information redan finns i serierna för omklassificering. Det har lagts till listan av attribut eftersom det utgör en del av en gemensam undergrupp av attribut för samtliga nyckelgrupper. Om observationsvärdet ’B’ tillhandahålls måste det dock åtföljas av ett observationsvärde före avbrottet (OBS_PRE_BREAK).

(26)  När en tidsserie (eller en del därav), beroende på lokal marknadspraxis eller den legala ramen, inte är relevant (den underliggande företeelsen existerar inte), rapporteras ett saknat värde (’–’) med observationsstatus ’M’.

(27)  När uppgifter för en tidsserie, beroende på lokala statistikförhållanden, inte insamlas på specifika tidpunkter eller för hela tidsseriens längd (den underliggande företeelsen existerar men bevakas inte statistiskt), rapporteras ett saknat värde (’–’) med observationsstatus ’L’ för varje period.

(28)  Dessa observationer antar definitiva värden (observationsstatus ’A’) i en senare fas. De nya reviderade värdena stryker de tidigare tillfälliga observationerna.

----

----

EUROPEISKA CENTRALBANKENS RIKTLINJE

av den 17 februari 2005

om Europeiska centralbankens krav på statistikrapportering och förfarandena för utbytet av statistiska uppgifter om den offentliga sektorns finanser inom Europeiska centralbankssystemet

(ECB/2005/5)

(2005/327/EG)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA RIKTLINJE

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 5.1 och 5.2 samt artiklarna 12.1 och 14.3 i denna, och

av följande skäl:

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Definitioner

I denna riktlinje avses med

Artikel 2

De nationella centralbankernas skyldigheter i fråga om statistikrapportering

1.   De nationella centralbankerna skall kalenderårsvis rapportera statistik över den offentliga sektorns finanser till ECB i enlighet med bilaga I. Dessa uppgifter skall överensstämma med principerna och definitionerna i ENS 95 och förordning (EG) nr 3605/93, vilket mer detaljerat beskrivs i bilaga II.

2.   Uppgifterna skall omfatta tiden från och med 1991 till och med det år som överföringen avser (år t-1).

3.   Uppgifterna om underskott/överskott, skulder, inkomster, utgifter eller nominell bruttonationalprodukt (BNP) skall åtföljas av en motivering av revideringarna om förändringen av underskott/överskott som orsakas av revideringarna är 0,3 % av BNP eller större, eller om förändringen av skulder, inkomster, utgifter eller nominell BNP som orsakas av revideringarna är 0,5 % av BNP eller större.

Artikel 3

ECB:s skyldigheter i fråga om statistikrapportering

1.   Med de uppgifter som rapporteras av de nationella centralbankerna som utgångspunkt skall ECB sköta ”GFS-databasen” som kommer att inkludera aggregerade uppgifter för euroområdet och EU. ECB skall göra innehållet i GFS-databasen tillgängligt för de nationella centralbankerna.

2.   De nationella centralbankerna skall i de statistiska uppgifterna ange för vem de får göras tillgängliga. ECB skall beakta dessa instruktioner när innehållet i GFS-databasen sprids.

Artikel 4

Tidsfrister

1.   De nationella centralbankerna skall två gånger per år, före den 15 april respektive före den 15 september, inrapportera en fullständig uppsättning uppgifter.

2.   Om ny information föreligger mellan de två rapporteringstillfällena som framgår av punkt 1 skall de nationella centralbankerna på eget initiativ inrapportera ofullständiga uppsättningar uppgifter. Vid rapportering av en ofullständig uppsättning uppgifter som endast omfattar huvudkategorier kan de nationella centralbankerna även tillhandahålla skattningar för underkategorierna.

3.   ECB skall göra innehållet i GFS-databasen tillgängligt för de nationella centralbankerna minst en gång per månad, senast en ECB-arbetsdag efter det att ECB färdigställt uppgifterna för offentliggörande.

Artikel 5

Samarbete med behöriga nationella myndigheter

1.   Om vissa eller alla uppgifter och den information som avses i artikel 2 har sitt ursprung hos andra behöriga nationella myndigheter än de nationella centralbankerna, skall de berörda nationella centralbankerna sträva efter att inleda ett samarbete med dessa myndigheter för att säkerställa en kontinuerlig överföring av uppgifter som uppfyller ECBS standarder och krav, under förutsättning att samma resultat inte redan uppnås genom nationell lagstiftning.

2.   Om en nationell centralbank inom ramen för ett sådant samarbete inte kan uppfylla de krav som framgår av artiklarna 2 och 4, eftersom den behöriga nationella myndigheten inte givit den nationella centralbanken nödvändig information, skall ECB och den nationella centralbanken med den berörda myndigheten diskutera frågan om hur informationen kan göras tillgänglig.

Artikel 6

Standarder för överföring och kodning

De nationella centralbankerna och ECB skall använda standarderna i bilaga III för att överföra och koda de uppgifter som anges i artiklarna 2 och 3. Detta krav hindrar inte att andra medel efter överenskommelse kan användas som en reservlösning för överföring av de statistiska uppgifterna till ECB.

Artikel 7

Kvalitet

1.   ECB och de nationella centralbankerna skall följa upp och främja kvaliteten på de uppgifter som rapporteras till ECB.

2.   ECB:s direktion skall varje år rapportera till ECB-rådet om kvaliteten på den årliga statistiken över den offentliga sektorns finanser.

3.   Rapporten skall åtminstone behandla uppgifternas täckning, deras överensstämmelse med de relevanta definitionerna samt omfattningen på revideringar.

Artikel 8

Undantag

1.   Nationella centralbanker som inte kan uppfylla villkoren i artikel 2 och artikel 4.1 skall beviljas undantag av ECB-rådet. Beviljade undantag anges i bilaga IV.

2.   En nationell centralbank som beviljats ett tidsbegränsat undantag skall varje år informera ECB om de åtgärder man planerar att vidta för att uppfylla alla rapporteringskrav.

3.   ECB-rådet skall varje år se över undantagen.

Artikel 9

Förenklat ändringsförfarande

ECB:s direktion har rätt att med hänsyn tagen till de synpunkter som statistikkommittén framför göra sådana tekniska ändringar i bilagorna till den här riktlinjen som varken ändrar den underliggande begreppsramen eller påverkar rapporteringsbördan.

Artikel 10

Ikraftträdande

Denna riktlinje träder i kraft andra dagen efter det att den antas.

Artikel 11

Adressater

Denna riktlinje riktar sig till de nationella centralbankerna i de deltagande medlemsstaterna.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 17 februari 2005.

På ECB-rådets vägnar

Jean-Claude TRICHET

ECB:s ordförande

----

(1)EGT L 318, 27.11.1998, s. 8.

(2)EGT L 310, 30.11.1996, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1267/2003 (EUT L 180, 18.7.2003, s. 1).

(3)EGT L 332, 31.12.1993, s. 7. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 351/2002 (EGT L 55, 26.2.2002, s. 23.)

(4)  Offentliggjord i EGT L 55, 24.2.2001, s. 72, som bilaga III till beslut ECB/2000/12 av den 10 november 2000 om offentliggörande av vissa av Europeiska centralbankens rättsakter och rättsliga instrument.

----

BILAGA I

KRAV PÅ RAPPORTERING AV UPPGIFTER

En fullständig uppsättning uppgifter omfattar statistik över inkomster och utgifter (tabell 1A, tabell 1B och tabell 1C), statistik över underskott/skuldanpassning (tabell 2A och tabell 2B) samt statistik över skulder (tabell 3A och tabell 3B). Huvudkategorierna anges i fetstil, övriga är sekundära kategorier. En ofullständig uppsättning uppgifter omfattar åtminstone huvudkategorierna under statistiken över inkomster och utgifter, statistiken över underskott/skuldanpassning eller statistik över skuldsättning. Kategorierna avser den offentliga sektorn om inte annat anges.

STATISTIK ÖVER INKOMSTER OCH UTGIFTER

Tabell 1A

Tabell 1B

Tabell 1C

STATISTIK ÖVER UNDERSKOTT/SKULDANPASSNING

Tabell 2A

Tabell 2B

STATISTIK ÖVER SKULDER

Tabell 3A

Tabell 3B

----

(1)  [x.y] avser kategorinummer y i tabell x.

(2)  Skall rapporteras för åren innan medlemsstaten blev en deltagande medlemsstat.

----

BILAGA II

METODDEFINITIONER

1.   Metodreferenser

De kategorier som anges i bilaga I definieras i allmänhet genom hänvisning till bilaga A till ENS 95 och/eller rådets förordning (EG) nr 3605/93. Kompletterande metoddefinitioner återfinns i artikel 1 till den här riktlinjen. I nedanstående tabell anges särskilt de koder som hänvisar till sektorer och undersektorer.

Sektorer och undersektorer i ENS 95

2.   Definitioner av kategorierna (1)

Tabell 1A

Tabell 1B

Tabell 1C

Tabell 2A

Tabell 2B

Tabell 3A

Tabell 3B

----

(1)  [x.y] avser kategorinummer y i tabell x.

(2)  Vilket leder till att låntagarenheten klassas om från undersektor S.11001 eller S.12x01 till undersektor S.11002/3 eller S.12x02/3 eller vice versa.

----

BILAGA III

STANDARDER FÖR ÖVERFÖRING OCH KODNING

För den elektroniska överföringen av de statistiska uppgifter som anges i artiklarna 2 och 3 skall de nationella centralbankerna och ECB använda de system som tillhandahålls av ECBS, vilka bygger på telekommunikationsnätet ESCB-Net. Det meddelandeformat som har utvecklats för detta utbyte av statistiska uppgifter är GESMES/TS. Alla tidsserier skall kodas med hjälp av den nyckelfamilj nedan som gäller för statistik över den offentliga sektorns finanser.

Nyckelfamilj för statistik över den offentliga sektorns finanser

----

BILAGA IV

UNDANTAG SOM RÖR TIDSSERIERNA I BILAGA I, TABELLERNA 1A TILL 3B

1.   Aktuella uppgifter (1)

2.   Historiska uppgifter (2)

----

(1)  Undantag för aktuella och tidigare uppgifter, när aktuella uppgifter saknas.

(2)  Undantag för historiska uppgifter, när aktuella uppgifter föreligger.

----

----

EUROPEISKA CENTRALBANKENS RIKTLINJE

av den 11 mars 2005

om ändring av riktlinje ECB/2000/1 om de nationella centralbankernas förvaltning av Europeiska centralbankens reservtillgångar och den rättsliga dokumentationen för transaktioner som gäller reservtillgångarna

(ECB/2005/6)

(2005/328/EG)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA RIKTLINJE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 105.2 tredje strecksatsen i detta,

med beaktande av artikel 3.1 tredje strecksatsen samt artiklarna 12.1, 14.3 och 30.6 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, och

av följande skäl:

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Riktlinje ECB/2000/1 ändras på följande sätt:

Artikel 2

Ikraftträdande

Denna riktlinje träder i kraft den 15 juni 2005.

Artikel 3

Adressater

Denna riktlinje riktar sig till de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har infört euron i enlighet med Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 11 mars 2005.

På ECB-rådets vägnar

Jean-Claude TRICHET

ECB:s ordförande

----

(1)EGT L 207, 17.8.2000, s. 24. Riktlinjen senast ändrad genom riktlinje ECB/2002/6 (EGT L 270, 8.10.2002, s. 14).

----

BILAGA

”BILAGA 3

Standardavtal för transaktioner för vilka säkerhet ställs, transaktioner med OTC-derivat och inlåning

----