# Uradni list L 110/30.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 110 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4830. april 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 110

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4830. april 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 673/2005 z dne 25. aprila 2005 o vzpostavitvi dodatnih carin za uvoz nekaterih izdelkov s poreklom iz Združenih držav Amerike | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 674/2005 z dne 29. aprila 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 6 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 675/2005 z dne 29. aprila 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko ter za drobljenec in zdrob | 8 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 676/2005 z dne 29. aprila 2005 o določitvi korekcijskega zneska za izvozno nadomestilo za žita | 10 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 677/2005 z dne 29. aprila 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za slad | 12 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 678/2005 z dne 29. aprila 2005 o določitvi korekcijskega zneska za nadomestilo za slad | 14 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 679/2005 z dne 29. aprila 2005 o določitvi nadomestil za proizvode v sektorjih žit in riža, dobavljene v okviru ukrepov Skupnosti in nacionalnih ukrepov za pomoč v hrani | 16 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 680/2005 z dne 29. aprila 2005 o odprtju razpisnega postopka št. 54/2005 ES za prodajo vinskega alkohola za nove industrijske uporabe | 18 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 681/2005 z dne 29. aprila 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 1973/2004 glede pogojev za prejemanje plačil na površino za lan, gojen za vlakna | 21 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 682/2005 z dne 29. aprila 2005 o določitvi najnižje prodajne cene za maslo za 162. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97 | 22 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 683/2005 z dne 29. aprila 2005 o določitvi najvišje pomoči za smetano, maslo in zgoščeno maslo za 162. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97 | 24 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 684/2005 z dne 29. aprila 2005 o določitvi najnižje prodajne cene za posneto mleko v prahu za 81. posamični razpis, objavljen v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2799/1999 | 26 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 685/2005 z dne 29. aprila 2005 o določitvi najvišje pomoči za zgoščeno maslo za 334. posebni razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (EGS) št. 429/90 | 27 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 686/2005 z dne 29. aprila 2005 o določanju najnižje prodajne cene masla za 18. posamezni razpis, izdan v skladu z odprtim razpisom za oddajo ponudb iz Uredbe (ES) št. 2771/1999 | 28 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 687/2005 z dne 29. aprila 2005 o določanju najnižje prodajne cene posnetega mleka v prahu za 17. posamezni razpis, izdan v skladu z odprtim razpisom za oddajo ponudb iz Uredbe (ES) št. 214/2001 | 29 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 688/2005 z dne 29. aprila 2005 o določitvi uvoznih dajatev za žita, ki se uporabljajo od 1. maj 2005 | 30 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 689/2005 z dne 29. aprila 2005 o določitvi proizvodnega nadomestila za beli sladkor, ki se uporablja v kemični industriji za obdobje od 1. do 31. maja 2005 | 33 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 690/2005 z dne 29. aprila 2005 o določitvi najvišjega nadomestila za izvoz dobro brušenega dolgozrnatega riža B v nekatere tretje države v okviru razpisa, izdanega v Uredbi (ES) št. 2032/2004 | 34 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 691/2005 z dne 29. aprila 2005 v zvezi s ponudbami, predloženimi v okviru razpisa za izvoz dobro brušenega okroglozrnatega, srednjezrnatega in dolgozrnatega riža A v nekatere tretje države, izdanega v Uredbi (ES) št. 2031/2004 | 35 |
| | * | Direktiva Komisije 2005/31/ES z dne 29. aprila 2005 o spremembi Direktive Sveta 84/500/EGS glede izjave o skladnosti in meril učinkovitosti analizne metode za keramične izdelke, namenjene za stik z živili (
  1
  ) | 36 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

*

Uredba Sveta (ES) št. 673/2005 z dne 25. aprila 2005 o vzpostavitvi dodatnih carin za uvoz nekaterih izdelkov s poreklom iz Združenih držav Amerike

1

Uredba Komisije (ES) št. 674/2005 z dne 29. aprila 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

6

Uredba Komisije (ES) št. 675/2005 z dne 29. aprila 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko ter za drobljenec in zdrob

8

Uredba Komisije (ES) št. 676/2005 z dne 29. aprila 2005 o določitvi korekcijskega zneska za izvozno nadomestilo za žita

10

Uredba Komisije (ES) št. 677/2005 z dne 29. aprila 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za slad

12

Uredba Komisije (ES) št. 678/2005 z dne 29. aprila 2005 o določitvi korekcijskega zneska za nadomestilo za slad

14

Uredba Komisije (ES) št. 679/2005 z dne 29. aprila 2005 o določitvi nadomestil za proizvode v sektorjih žit in riža, dobavljene v okviru ukrepov Skupnosti in nacionalnih ukrepov za pomoč v hrani

16

*

Uredba Komisije (ES) št. 680/2005 z dne 29. aprila 2005 o odprtju razpisnega postopka št. 54/2005 ES za prodajo vinskega alkohola za nove industrijske uporabe

18

*

Uredba Komisije (ES) št. 681/2005 z dne 29. aprila 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 1973/2004 glede pogojev za prejemanje plačil na površino za lan, gojen za vlakna

21

Uredba Komisije (ES) št. 682/2005 z dne 29. aprila 2005 o določitvi najnižje prodajne cene za maslo za 162. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97

22

Uredba Komisije (ES) št. 683/2005 z dne 29. aprila 2005 o določitvi najvišje pomoči za smetano, maslo in zgoščeno maslo za 162. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97

24

Uredba Komisije (ES) št. 684/2005 z dne 29. aprila 2005 o določitvi najnižje prodajne cene za posneto mleko v prahu za 81. posamični razpis, objavljen v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2799/1999

26

Uredba Komisije (ES) št. 685/2005 z dne 29. aprila 2005 o določitvi najvišje pomoči za zgoščeno maslo za 334. posebni razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (EGS) št. 429/90

27

Uredba Komisije (ES) št. 686/2005 z dne 29. aprila 2005 o določanju najnižje prodajne cene masla za 18. posamezni razpis, izdan v skladu z odprtim razpisom za oddajo ponudb iz Uredbe (ES) št. 2771/1999

28

Uredba Komisije (ES) št. 687/2005 z dne 29. aprila 2005 o določanju najnižje prodajne cene posnetega mleka v prahu za 17. posamezni razpis, izdan v skladu z odprtim razpisom za oddajo ponudb iz Uredbe (ES) št. 214/2001

29

Uredba Komisije (ES) št. 688/2005 z dne 29. aprila 2005 o določitvi uvoznih dajatev za žita, ki se uporabljajo od 1. maj 2005

30

Uredba Komisije (ES) št. 689/2005 z dne 29. aprila 2005 o določitvi proizvodnega nadomestila za beli sladkor, ki se uporablja v kemični industriji za obdobje od 1. do 31. maja 2005

33

Uredba Komisije (ES) št. 690/2005 z dne 29. aprila 2005 o določitvi najvišjega nadomestila za izvoz dobro brušenega dolgozrnatega riža B v nekatere tretje države v okviru razpisa, izdanega v Uredbi (ES) št. 2032/2004

34

Uredba Komisije (ES) št. 691/2005 z dne 29. aprila 2005 v zvezi s ponudbami, predloženimi v okviru razpisa za izvoz dobro brušenega okroglozrnatega, srednjezrnatega in dolgozrnatega riža A v nekatere tretje države, izdanega v Uredbi (ES) št. 2031/2004

35

*

Direktiva Komisije 2005/31/ES z dne 29. aprila 2005 o spremembi Direktive Sveta 84/500/EGS glede izjave o skladnosti in meril učinkovitosti analizne metode za keramične izdelke, namenjene za stik z živili (
  1
  )

1

36

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Svet |
| | * | Sklep Sveta z dne 22. decembra 2004 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kneževino Monako o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti | 40 |
| | * | Odločba Sveta z dne 18. januarja 2005 o ugotovitvi v skladu s členom 104(8) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ali je Madžarska učinkovito ukrepala na podlagi priporočil Sveta v skladu s členom 104(7) Pogodbe | 42 |
| | | Komisija |
| | * | Odločba Komisije z dne 10. decembra 2003 o postopku iz člena 81 Pogodbe ES in iz člena 53 Sporazuma EGP (Zadeva COMP/E-2/37.857 – organski peroksidi)
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2003) 4570 konč. in popravek K(2004) 4) | 44 |
| | * | Odločba Komisije z dne 7. maja 2004 o programu pomoči, ki jo je Španija dodelila industriji olja iz oljčnih tropin – Državna pomoč C21/02 (prej NN 14/02)
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 1635) | 48 |
| | * | Odločba Komisije z dne 20. oktobra 2004 o programu pomoči, ki ga izvaja Kraljevina Španija v korist letalske družbe Intermediación Aérea SL
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 3938)

   (
  1
  ) | 56 |
| | * | Sklep Odbora št. 2/2005, z dne 30. marca 2005 ustanovljenega na podlagi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o vzajemnem priznavanju, o spremembi poglavja 3 Priloge 1 | 78 |
| | * | Informacija o začetku veljavnosti Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Vlado Ljudske republike Kitajske o sodelovanju in medsebojni upravni pomoči v carinskih zadevah | 80 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

*

Sklep Sveta z dne 22. decembra 2004 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kneževino Monako o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti

40

*

Odločba Sveta z dne 18. januarja 2005 o ugotovitvi v skladu s členom 104(8) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ali je Madžarska učinkovito ukrepala na podlagi priporočil Sveta v skladu s členom 104(7) Pogodbe

42

Komisija

*

Odločba Komisije z dne 10. decembra 2003 o postopku iz člena 81 Pogodbe ES in iz člena 53 Sporazuma EGP (Zadeva COMP/E-2/37.857 – organski peroksidi)
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2003) 4570 konč. in popravek K(2004) 4)

(notificirano pod dokumentarno številko K(2003) 4570 konč. in popravek K(2004) 4)

44

*

Odločba Komisije z dne 7. maja 2004 o programu pomoči, ki jo je Španija dodelila industriji olja iz oljčnih tropin – Državna pomoč C21/02 (prej NN 14/02)
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 1635)

(notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 1635)

48

*

Odločba Komisije z dne 20. oktobra 2004 o programu pomoči, ki ga izvaja Kraljevina Španija v korist letalske družbe Intermediación Aérea SL
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 3938)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 3938)

1

56

*

Sklep Odbora št. 2/2005, z dne 30. marca 2005 ustanovljenega na podlagi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o vzajemnem priznavanju, o spremembi poglavja 3 Priloge 1

78

*

Informacija o začetku veljavnosti Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Vlado Ljudske republike Kitajske o sodelovanju in medsebojni upravni pomoči v carinskih zadevah

80

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | | Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 663/2005 z dne 28. aprila 2005 o določitvi stopenj nadomestil, ki se uporabljajo za nekatere proizvode iz žita in riža, izvožene v obliki blaga, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi (UL L 108, 29.4.2005) | 81 |

Popravki

Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 663/2005 z dne 28. aprila 2005 o določitvi stopenj nadomestil, ki se uporabljajo za nekatere proizvode iz žita in riža, izvožene v obliki blaga, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi (UL L 108, 29.4.2005)

81

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 30.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 110/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 110/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 673/2005

z dne 25. aprila 2005

o vzpostavitvi dodatnih carin za uvoz nekaterih izdelkov s poreklom iz Združenih držav Amerike

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 133 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Organ za poravnavo sporov (OPS) Svetovne trgovinske organizacije (STO) je 27. januarja 2003 sprejel poročilo Prizivnega organa (1) in poročilo Sosveta (2), ki je bilo potrjeno s poročilom Prizivnega organa, in ugotovil, da je Zakon o trajnem dampingu in izravnavi s subvencijami („Continued Dumping and Subsidy Offset Act – CDSOA“) neskladen z obveznostmi Združenih držav na podlagi sporazumov STO. |
| --- | --- |

(1)

Organ za poravnavo sporov (OPS) Svetovne trgovinske organizacije (STO) je 27. januarja 2003 sprejel poročilo Prizivnega organa (1) in poročilo Sosveta (2), ki je bilo potrjeno s poročilom Prizivnega organa, in ugotovil, da je Zakon o trajnem dampingu in izravnavi s subvencijami („Continued Dumping and Subsidy Offset Act – CDSOA“) neskladen z obveznostmi Združenih držav na podlagi sporazumov STO.

| (2) | Ker Združene države niso uskladile svoje zakonodaje z ustreznimi sporazumi, je Skupnost od OPS zahtevala pooblastilo za začasni preklic uporabe svojih tarifnih koncesij in povezanih obveznosti na podlagi Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 za Združene države (3). Združene države so ugovarjale stopnji začasnega preklica tarifnih koncesij in zadeva je bila predana v arbitražo. |
| --- | --- |

(2)

Ker Združene države niso uskladile svoje zakonodaje z ustreznimi sporazumi, je Skupnost od OPS zahtevala pooblastilo za začasni preklic uporabe svojih tarifnih koncesij in povezanih obveznosti na podlagi Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 za Združene države (3). Združene države so ugovarjale stopnji začasnega preklica tarifnih koncesij in zadeva je bila predana v arbitražo.

| (3) | Arbiter je 31. avgusta 2004 ugotovil, da je obseg razveljavitev ali omejitev, vsako leto povzročenih Skupnosti, enak 72 % CDSOA izdatkov v zvezi s protidampinškimi ali izravnalnimi dajatvami, plačanimi za uvoz iz Skupnosti za zadnje leto, za katero so bili takrat podatki na voljo, kakor so jih objavile oblasti Združenih držav. Arbiter je sklenil, da bi bil začasen preklic koncesij s strani Skupnosti ali drugih obveznosti v obliki naložitve dodatne uvozne dajatve nad obveznimi carinami za izdelke s seznama s poreklom iz Združenih držav, ki letno zajemajo skupno vrednost trgovine, ki ne presega zneska razveljavitve ali omejitve, skladna s pravili STO. OPS je 26. novembra 2004 odobrila pooblastilo za začasen preklic uporabe tarifnih koncesij za Združene države in drugih obveznosti na podlagi GATT 1994 v skladu s sklepom arbitra. |
| --- | --- |

(3)

Arbiter je 31. avgusta 2004 ugotovil, da je obseg razveljavitev ali omejitev, vsako leto povzročenih Skupnosti, enak 72 % CDSOA izdatkov v zvezi s protidampinškimi ali izravnalnimi dajatvami, plačanimi za uvoz iz Skupnosti za zadnje leto, za katero so bili takrat podatki na voljo, kakor so jih objavile oblasti Združenih držav. Arbiter je sklenil, da bi bil začasen preklic koncesij s strani Skupnosti ali drugih obveznosti v obliki naložitve dodatne uvozne dajatve nad obveznimi carinami za izdelke s seznama s poreklom iz Združenih držav, ki letno zajemajo skupno vrednost trgovine, ki ne presega zneska razveljavitve ali omejitve, skladna s pravili STO. OPS je 26. novembra 2004 odobrila pooblastilo za začasen preklic uporabe tarifnih koncesij za Združene države in drugih obveznosti na podlagi GATT 1994 v skladu s sklepom arbitra.

| (4) | Izdatki CDSOA za zadnje leto, za katero so podatki na voljo, se nanašajo na razdelitev protidampinških in izravnalnih dajatev, pobranih v proračunskem letu 2004 (1. oktober 2003 do 30. september 2004). Na podlagi podatkov, ki jih je objavila Carinska in mejna zaščita Združenih držav, je obseg razveljavitev ali omejitev, povzročenih Skupnosti, preračunan na 27,81 milijonov USD. Zato lahko Skupnost začasno prekliče uporabo svojih tarifnih koncesij v razmerju do Združenih držav v enakem znesku. Učinek dodatne 15 % ad valorem uvozne dajatve za letni uvoz izdelkov iz Priloge I s poreklom iz Združenih držav predstavlja vrednost trgovanja, ki ne presega 27,81 milijonov USD. Za te izdelke mora Skupnost začasno preklicati uporabo svojih tarifnih koncesij za Združene države od 1. maja 2005. |
| --- | --- |

(4)

Izdatki CDSOA za zadnje leto, za katero so podatki na voljo, se nanašajo na razdelitev protidampinških in izravnalnih dajatev, pobranih v proračunskem letu 2004 (1. oktober 2003 do 30. september 2004). Na podlagi podatkov, ki jih je objavila Carinska in mejna zaščita Združenih držav, je obseg razveljavitev ali omejitev, povzročenih Skupnosti, preračunan na 27,81 milijonov USD. Zato lahko Skupnost začasno prekliče uporabo svojih tarifnih koncesij v razmerju do Združenih držav v enakem znesku. Učinek dodatne 15 % ad valorem uvozne dajatve za letni uvoz izdelkov iz Priloge I s poreklom iz Združenih držav predstavlja vrednost trgovanja, ki ne presega 27,81 milijonov USD. Za te izdelke mora Skupnost začasno preklicati uporabo svojih tarifnih koncesij za Združene države od 1. maja 2005.

| (5) | Če se bo neupoštevanje sklepa in priporočil OPS nadaljevalo, bo Komisija morala letno prilagoditi stopnjo začasnega preklica na stopnjo razveljavitve ali omejitve, ki jo je v tistem času Skupnosti povzročil CDSOA. Komisija bo spremenila seznam iz Priloge I ali stopnjo dodatne uvozne dajatve, tako da bo letni učinek dodatne dajatve na uvoz izbranih izdelkov iz Združenih držav predstavljal vrednost trgovanja, ki ne presega zneska razveljavitve ali omejitve. |
| --- | --- |

(5)

Če se bo neupoštevanje sklepa in priporočil OPS nadaljevalo, bo Komisija morala letno prilagoditi stopnjo začasnega preklica na stopnjo razveljavitve ali omejitve, ki jo je v tistem času Skupnosti povzročil CDSOA. Komisija bo spremenila seznam iz Priloge I ali stopnjo dodatne uvozne dajatve, tako da bo letni učinek dodatne dajatve na uvoz izbranih izdelkov iz Združenih držav predstavljal vrednost trgovanja, ki ne presega zneska razveljavitve ali omejitve.

| (6) | Komisija mora upoštevati naslednje kriterije:






  (a) | Komisija mora spremeniti stopnjo dodatne uvozne dajatve, če odstranjevanje ali dodajanje izdelkov na seznam iz Priloge I ne bo omogočalo prilagoditve obsega začasnega preklica obsegu razveljavitev ali omejitev. Sicer bo Komisija na seznam iz Priloge I dodala izdelke, če stopnja začasnega preklica naraste ali umaknila izdelke iz tega seznama, če stopnja začasnega preklica upade. |
| --- | --- | --- |

(6)

Komisija mora upoštevati naslednje kriterije:

(a)

Komisija mora spremeniti stopnjo dodatne uvozne dajatve, če odstranjevanje ali dodajanje izdelkov na seznam iz Priloge I ne bo omogočalo prilagoditve obsega začasnega preklica obsegu razveljavitev ali omejitev. Sicer bo Komisija na seznam iz Priloge I dodala izdelke, če stopnja začasnega preklica naraste ali umaknila izdelke iz tega seznama, če stopnja začasnega preklica upade.

| (b) | Če se izdelki dodajo, mora Komisija avtomatsko izbrati izdelke iz seznama iz Priloge II po vrstnem redu, v katerem so izdelki našteti. Posledično mora Komisija tudi spremeniti seznam iz Priloge II tako, da iz njega umakne izdelke, dodane seznamu v Prilogi I. |
| --- | --- |

(b)

Če se izdelki dodajo, mora Komisija avtomatsko izbrati izdelke iz seznama iz Priloge II po vrstnem redu, v katerem so izdelki našteti. Posledično mora Komisija tudi spremeniti seznam iz Priloge II tako, da iz njega umakne izdelke, dodane seznamu v Prilogi I.

| (c) | Če se izdelki umaknejo, Komisija najprej umakne izdelke, ki so bili dodani na seznam iz Priloge I kasneje. Komisija mora nato po vrstnem redu umakniti izdelke, ki so trenutno na tem seznamu. |
| --- | --- |

(c)

Če se izdelki umaknejo, Komisija najprej umakne izdelke, ki so bili dodani na seznam iz Priloge I kasneje. Komisija mora nato po vrstnem redu umakniti izdelke, ki so trenutno na tem seznamu.

| (7) | V skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o postopkih za izvajanje izvedbenih pooblastil, podeljenih Komisiji (4), se morajo sprejeti ukrepi potrebni za izvajanje te uredbe. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o postopkih za izvajanje izvedbenih pooblastil, podeljenih Komisiji (4), se morajo sprejeti ukrepi potrebni za izvajanje te uredbe.

| (8) | Za preprečitev izogibanja dodatni carini, mora ta uredba začeti veljati na dan objave – |
| --- | --- |

(8)

Za preprečitev izogibanja dodatni carini, mora ta uredba začeti veljati na dan objave –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Tarifne koncesije in povezane obveznosti Skupnosti na podlagi GATT 1994 se začasno prekličejo za izdelke s poreklom iz Združenih držav Amerike, naštete v Prilogi I te uredbe.

Člen 2

Za izdelke s poreklom iz Združenih držav Amerike, naštete v Prilogi I te uredbe se uvede 15 % ad valorem dajatev, poleg carine, ki se plačuje na podlagi Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (5).

Člen 3

1.   Komisija letno prilagaja stopnjo začasnega preklica stopnji razveljavitve ali omejitve, ki jo v tem času Skupnosti povzroči Zakon o trajnem dampingu in izravnavi s subvencijami Združenih držav (CDSOA). Komisija spreminja stopnjo dodatne dajatve ali seznam iz Priloge I pod naslednjimi pogoji:

| (a) | Stopnja razveljavitve ali omejitve mora biti enaka 72 % zneska izdatkov na podlagi CDSOA v zvezi s protidampinškimi ali izravnalnimi dajatvami, plačanimi za uvoz iz Skupnosti v zadnjem letu, za katerega so na voljo podatki v tem času, kakor jih objavijo organi Združenih držav. |
| --- | --- |

(a)

Stopnja razveljavitve ali omejitve mora biti enaka 72 % zneska izdatkov na podlagi CDSOA v zvezi s protidampinškimi ali izravnalnimi dajatvami, plačanimi za uvoz iz Skupnosti v zadnjem letu, za katerega so na voljo podatki v tem času, kakor jih objavijo organi Združenih držav.

| (b) | Sprememba mora biti taka, da učinek dodatne uvozne dajatve za uvoz izbranih izdelkov s poreklom iz Združenih držav predstavlja letno vrednost trgovanja, ki ne presega stopnje razveljavitve ali omejitve. |
| --- | --- |

(b)

Sprememba mora biti taka, da učinek dodatne uvozne dajatve za uvoz izbranih izdelkov s poreklom iz Združenih držav predstavlja letno vrednost trgovanja, ki ne presega stopnje razveljavitve ali omejitve.

| (c) | Komisija dodaja izdelke na seznam iz Priloge I, ko stopnja začasnega preklica naraste, razen v primerih iz točke (e). Ti izdelki se izberejo izmed izdelkov iz seznama Priloge II, po vrstnem redu iz tega seznama. |
| --- | --- |

(c)

Komisija dodaja izdelke na seznam iz Priloge I, ko stopnja začasnega preklica naraste, razen v primerih iz točke (e). Ti izdelki se izberejo izmed izdelkov iz seznama Priloge II, po vrstnem redu iz tega seznama.

| (d) | Komisija umakne izdelke iz seznama iz Priloge I, ko stopnja začasnega preklica upade, razen v primerih iz točke (e). Komisija najprej umakne izdelke, ki so trenutno na seznamu v Prilogi II in so bili dodani na seznam v Prilogi I kasneje. Komisija nato po vrstnem redu umakne izdelke, ki so trenutno na seznamu v Prilogi I. |
| --- | --- |

(d)

Komisija umakne izdelke iz seznama iz Priloge I, ko stopnja začasnega preklica upade, razen v primerih iz točke (e). Komisija najprej umakne izdelke, ki so trenutno na seznamu v Prilogi II in so bili dodani na seznam v Prilogi I kasneje. Komisija nato po vrstnem redu umakne izdelke, ki so trenutno na seznamu v Prilogi I.

| (e) | Komisija bo spremenila stopnjo dodatne dajatve, ko stopnje začasnega preklica ne bo mogoče prilagoditi stopnji razveljavitve ali omejitve z dodajanjem ali umikom izdelkov iz seznama iz Priloge I. |
| --- | --- |

(e)

Komisija bo spremenila stopnjo dodatne dajatve, ko stopnje začasnega preklica ne bo mogoče prilagoditi stopnji razveljavitve ali omejitve z dodajanjem ali umikom izdelkov iz seznama iz Priloge I.

2.   Če se izdelki dodajo na seznam v Prilogi I, Komisija hkrati spremeni seznam v Prilogi II, tako da umakne izdelke s seznama v Prilogi II. Vrstni red preostalih izdelkov na seznamu v Prilogi II se ne spremeni.

3.   Odločitve na podlagi tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 4(2).

Člen 4

1.   Komisiji pomaga Odbor.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek, se uporabita člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES.

Obdobje iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je en mesec.

3.   Odbor sprejme svoj poslovnik.

Člen 5

Poreklo izdelka, za katerega velja ta uredba, se določi v skladu z določbami Uredbe (EGS) št. 2913/92.

Člen 6

1.   Za izdelke, naštete v Prilogi I, za katere je bilo izdano uvozno dovoljenje brez ali z znižanimi dajatvami, pred dnevom začetka veljavnosti te uredbe, se dodatne dajatve ne plačujejo.

2.   Za izdelke, naštete v Prilogi I, za katere se lahko izkaže, da so bili na dan začetka uporabe te uredbe že na poti v Skupnost in pri katerih namembnega kraja ni mogoče spremeniti, se dodatne dajatve ne plačujejo.

3.   Za izdelke, naštete v Prilogi I, ki so oproščeni uvoznih dajatev na podlagi Uredbe Sveta (EGS) št. 918/83 z dne 28. marca 1983 o sistemu oprostitev carin v Skupnosti (6), se dodatne dajatve ne plačujejo.

4.   Izdelki, našteti v Prilogi I se lahko dajo v carinski postopek „Predelava pod carinskim nadzorom“ v skladu s prvim pododstavkom člena 551(1) Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (7), samo na podlagi pregleda Odbora za carinski zakonik, razen če so izdelki in dejavnosti navedeni v Prilogi 76, Del A navedene Uredbe.

Člen 7

Svet s kvalificirano večino na predlog Komisije odloči o razveljavitvi te uredbe, potem ko Združene države Amerike v celoti upoštevajo priporočilo Organa za poravnavo sporov STO.

Člen 8

Ta uredba začne veljati z dnem objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. maja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 25. aprila 2005

Za Svet

Predsednik

J. ASSELBORN

---

(1)  Združene države – Zakon o izravnavi (Byrdovo dopolnilo), Poročilo Prizivnega organa (WT/DS217/AB/R, WT/DS234/AB/R, 16. januar 2003).

1

(2)  Združene države – Zakon o izravnavi (Byrdovo dopolnilo), Poročilo Sosveta (WT/DS217/R, WT/DS234/R, 16. september 2002).

2

(3)  Združene države – Zakon o izravnavi (Byrdovo dopolnilo), Evropska Skupnost je uporabila člen 22(2) DSU (WT/DS217/22, 16. januar 2004).

3

(4)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

4

(5)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003 (UL L 236, 23.9.2003, str. 33).

5

(6)  UL L 105, 23.4.1983, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

6

(7)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2286/2003 (UL L 343, 31.12.2003, str. 1).

7

---

PRILOGA I

Izdelki, za katere se uporabljajo dodatne dajatve so opredeljeni z osemmestnimi KN oznakami. Opis izdelkov, razvrščenih pod te oznake, se nahaja v Prilogi I Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (1).

| | 4820 10 90 |
| --- | --- |

4820 10 90

| | 4820 50 00 |
| --- | --- |

4820 50 00

| | 4820 90 00 |
| --- | --- |

4820 90 00

| | 4820 30 00 |
| --- | --- |

4820 30 00

| | 4820 10 50 |
| --- | --- |

4820 10 50

| | 6204 63 11 |
| --- | --- |

6204 63 11

| | 6204 69 18 |
| --- | --- |

6204 69 18

| | 6204 63 90 |
| --- | --- |

6204 63 90

| | 6104 63 00 |
| --- | --- |

6104 63 00

| | 6203 43 11 |
| --- | --- |

6203 43 11

| | 6103 43 00 |
| --- | --- |

6103 43 00

| | 6204 63 18 |
| --- | --- |

6204 63 18

| | 6203 43 19 |
| --- | --- |

6203 43 19

| | 6204 69 90 |
| --- | --- |

6204 69 90

| | 6203 43 90 |
| --- | --- |

6203 43 90

| | 0710 40 00 |
| --- | --- |

0710 40 00

| | 9003 19 30 |
| --- | --- |

9003 19 30

| | 8705 10 00 |
| --- | --- |

8705 10 00

---

(1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 493/2005 (UL L 82, 31.3.2005, str. 1).

---

PRILOGA II

Izdelki iz te priloge so opredeljeni z osemmestnimi KN oznakami. Opis izdelkov, razvrščenih pod te oznake, se nahaja v Prilogi I Uredbe (EGS) št. 2658/87.

| | 6301 40 10 |
| --- | --- |

6301 40 10

| | 6301 30 10 |
| --- | --- |

6301 30 10

| | 6301 30 90 |
| --- | --- |

6301 30 90

| | 6301 40 90 |
| --- | --- |

6301 40 90

| | 4818 50 00 |
| --- | --- |

4818 50 00

| | 9009 11 00 |
| --- | --- |

9009 11 00

| | 9009 12 00 |
| --- | --- |

9009 12 00

| | 8467 21 99 |
| --- | --- |

8467 21 99

| | 4803 00 31 |
| --- | --- |

4803 00 31

| | 4818 30 00 |
| --- | --- |

4818 30 00

| | 4818 20 10 |
| --- | --- |

4818 20 10

| | 9403 70 90 |
| --- | --- |

9403 70 90

| | 6110 90 10 |
| --- | --- |

6110 90 10

| | 6110 19 10 |
| --- | --- |

6110 19 10

| | 6110 19 90 |
| --- | --- |

6110 19 90

| | 6110 12 10 |
| --- | --- |

6110 12 10

| | 6110 11 10 |
| --- | --- |

6110 11 10

| | 6110 30 10 |
| --- | --- |

6110 30 10

| | 6110 12 90 |
| --- | --- |

6110 12 90

| | 6110 20 10 |
| --- | --- |

6110 20 10

| | 6110 11 30 |
| --- | --- |

6110 11 30

| | 6110 11 90 |
| --- | --- |

6110 11 90

| | 6110 90 90 |
| --- | --- |

6110 90 90

| | 6110 30 91 |
| --- | --- |

6110 30 91

| | 6110 30 99 |
| --- | --- |

6110 30 99

| | 6110 20 99 |
| --- | --- |

6110 20 99

| | 6110 20 91 |
| --- | --- |

6110 20 91

| | 9608 10 10 |
| --- | --- |

9608 10 10

| | 6402 19 00 |
| --- | --- |

6402 19 00

| | 6404 11 00 |
| --- | --- |

6404 11 00

| | 6403 19 00 |
| --- | --- |

6403 19 00

| | 6105 20 90 |
| --- | --- |

6105 20 90

| | 6105 20 10 |
| --- | --- |

6105 20 10

| | 6106 10 00 |
| --- | --- |

6106 10 00

| | 6206 40 00 |
| --- | --- |

6206 40 00

| | 6205 30 00 |
| --- | --- |

6205 30 00

| | 6206 30 00 |
| --- | --- |

6206 30 00

| | 6105 10 00 |
| --- | --- |

6105 10 00

| | 6205 20 00 |
| --- | --- |

6205 20 00

| | 9406 00 11 |
| --- | --- |

9406 00 11

| | 9406 00 38 |
| --- | --- |

9406 00 38

| | 6101 30 10 |
| --- | --- |

6101 30 10

| | 6102 30 10 |
| --- | --- |

6102 30 10

| | 6201 12 10 |
| --- | --- |

6201 12 10

| | 6201 13 10 |
| --- | --- |

6201 13 10

| | 6102 30 90 |
| --- | --- |

6102 30 90

| | 6201 92 00 |
| --- | --- |

6201 92 00

| | 6101 30 90 |
| --- | --- |

6101 30 90

| | 6202 93 00 |
| --- | --- |

6202 93 00

| | 6202 11 00 |
| --- | --- |

6202 11 00

| | 6201 13 90 |
| --- | --- |

6201 13 90

| | 6201 93 00 |
| --- | --- |

6201 93 00

| | 6201 12 90 |
| --- | --- |

6201 12 90

| | 6204 42 00 |
| --- | --- |

6204 42 00

| | 6104 43 00 |
| --- | --- |

6104 43 00

| | 6204 49 10 |
| --- | --- |

6204 49 10

| | 6204 44 00 |
| --- | --- |

6204 44 00

| | 6204 43 00 |
| --- | --- |

6204 43 00

| | 6203 42 31 |
| --- | --- |

6203 42 31

| | 6204 62 31 |
| --- | --- |

6204 62 31

---

| 30.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 110/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 110/6

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 674/2005

z dne 29. aprila 2005

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 30. aprila 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. aprila 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1947/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 17).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 29. aprila 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 129,0 |
| 204 | 96,7 |
| 212 | 124,2 |
| 999 | 116,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 136,1 |
| 204 | 74,1 |
| 999 | 105,1 |
| 0709 90 70 | 052 | 96,0 |
| 204 | 44,2 |
| 999 | 70,1 |
| 0805 10 20 | 052 | 43,9 |
| 204 | 43,2 |
| 212 | 61,2 |
| 220 | 48,4 |
| 388 | 74,0 |
| 400 | 49,5 |
| 624 | 59,1 |
| 999 | 54,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 46,9 |
| 220 | 65,0 |
| 388 | 59,5 |
| 400 | 54,2 |
| 528 | 63,0 |
| 624 | 71,0 |
| 999 | 59,9 |
| 0808 10 80 | 388 | 90,7 |
| 400 | 103,0 |
| 404 | 95,1 |
| 508 | 85,5 |
| 512 | 71,9 |
| 524 | 52,9 |
| 528 | 69,5 |
| 720 | 72,7 |
| 804 | 90,4 |
| 999 | 81,3 |
| 0808 20 50 | 388 | 89,7 |
| 512 | 71,0 |
| 528 | 66,3 |
| 720 | 49,0 |
| 999 | 69,0 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

129,0

204

96,7

212

124,2

999

116,6

0707 00 05

052

136,1

204

74,1

999

105,1

0709 90 70

052

96,0

204

44,2

999

70,1

0805 10 20

052

43,9

204

43,2

212

61,2

220

48,4

388

74,0

400

49,5

624

59,1

999

54,2

0805 50 10

052

46,9

220

65,0

388

59,5

400

54,2

528

63,0

624

71,0

999

59,9

0808 10 80

388

90,7

400

103,0

404

95,1

508

85,5

512

71,9

524

52,9

528

69,5

720

72,7

804

90,4

999

81,3

0808 20 50

388

89,7

512

71,0

528

66,3

720

49,0

999

69,0

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 30.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 110/8 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 110/8

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 675/2005

z dne 29. aprila 2005

o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko ter za drobljenec in zdrob

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. september 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 določa, da se lahko razlika med kotacijami oziroma cenami na svetovnem trgu proizvodov iz člena 1 navedene uredbe in cenami teh proizvodov v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

Člen 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 določa, da se lahko razlika med kotacijami oziroma cenami na svetovnem trgu proizvodov iz člena 1 navedene uredbe in cenami teh proizvodov v Skupnosti pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | Pri določitvi nadomestil je treba upoštevati dejavnike iz člena 1 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi podrobnih pravil uporabe Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in o ukrepih v primeru motenj na trgu žit (2). |
| --- | --- |

(2)

Pri določitvi nadomestil je treba upoštevati dejavnike iz člena 1 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi podrobnih pravil uporabe Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in o ukrepih v primeru motenj na trgu žit (2).

| (3) | Nadomestilo za pšenično in rženo moko, drobljenec in zdrob se izračuna na podlagi količine žit, potrebnih za njihovo proizvodnjo. Te količine so določene v Uredbi (ES) št. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Nadomestilo za pšenično in rženo moko, drobljenec in zdrob se izračuna na podlagi količine žit, potrebnih za njihovo proizvodnjo. Te količine so določene v Uredbi (ES) št. 1501/95.

| (4) | Zaradi razmer na svetovnem trgu ali posebnih pogojev na nekaterih trgih lahko pride do sprememb nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi razmer na svetovnem trgu ali posebnih pogojev na nekaterih trgih lahko pride do sprememb nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo.

| (5) | Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V intervencijskem obdobju se lahko spremeni. |
| --- | --- |

(5)

Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V intervencijskem obdobju se lahko spremeni.

| (6) | Iz navedenih pravil sledi, da je treba, glede na sedanje razmere na trgu žitaric, zlasti glede kotacij oziroma cen teh proizvodov v Skupnosti in na svetovnem trgu, nadomestila določiti v zneskih, navedenih v prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(6)

Iz navedenih pravil sledi, da je treba, glede na sedanje razmere na trgu žitaric, zlasti glede kotacij oziroma cen teh proizvodov v Skupnosti in na svetovnem trgu, nadomestila določiti v zneskih, navedenih v prilogi k tej uredbi.

| (7) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za proizvode iz člena 1(a), (b) in (c) Uredbe (ES) št. 1784/2003, pri čemer je izključen slad, se določijo v višini, navedeni v prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. maja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. aprila 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1431/2003 (UL L 203, 12.8.2003, str. 16).

2

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 21. aprila 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za žita, pšenično in rženo moko, drobljenec in zdrob

| Tarifna oznaka proizvoda | Namembna država | Merska enota | Višina nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 8,07 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 7,54 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 6,95 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 6,42 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 6,01 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| NB: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav v okviru serije „A“ so navedene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.







  C01 | : | Vse tretje države z izjemo Albanije, Bulgarije, Romunije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Lihtenštajna in Švice. |

Tarifna oznaka proizvoda

Namembna država

Merska enota

Višina nadomestil

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

8,07

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

7,54

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

6,95

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

6,42

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

6,01

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

NB: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav v okviru serije „A“ so navedene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.

C01

:

Vse tretje države z izjemo Albanije, Bulgarije, Romunije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Lihtenštajna in Švice.

---

| 30.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 110/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 110/10

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 676/2005

z dne 29. aprila 2005

o določitvi korekcijskega zneska za izvozno nadomestilo za žita

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. september 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti člena 15(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 14(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003 določa, da se izvozno nadomestilo za žita, veljavno na dan vložitve prošnje za pridobitev izvoznega dovoljenja, na zahtevo uporablja za izvoz, opravljen v obdobju veljavnosti izvoznega dovoljenja. V tem primeru se lahko za nadomestilo uporabi korekcijski znesek. |
| --- | --- |

(1)

Člen 14(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003 določa, da se izvozno nadomestilo za žita, veljavno na dan vložitve prošnje za pridobitev izvoznega dovoljenja, na zahtevo uporablja za izvoz, opravljen v obdobju veljavnosti izvoznega dovoljenja. V tem primeru se lahko za nadomestilo uporabi korekcijski znesek.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil izvajanja Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil in o ukrepih v primeru motenj na trgu žit (2) dopušča določitev korekcijskega zneska za proizvode, navedene v členu 1(1)(c) Uredbe (EGS) št. 1766/92 (3). Korekcijski znesek se določi v skladu z dejavniki postavljenimi v členu 1 Uredbe (ES) št. 1501/95. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil izvajanja Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil in o ukrepih v primeru motenj na trgu žit (2) dopušča določitev korekcijskega zneska za proizvode, navedene v členu 1(1)(c) Uredbe (EGS) št. 1766/92 (3). Korekcijski znesek se določi v skladu z dejavniki postavljenimi v členu 1 Uredbe (ES) št. 1501/95.

| (3) | Zaradi razmer na svetovnem trgu ali posebnih pogojev na nekaterih trgih lahko pride do sprememb nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi razmer na svetovnem trgu ali posebnih pogojev na nekaterih trgih lahko pride do sprememb nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo.

| (4) | Korekcijski znesek mora biti določen istočasno z nadomestilom in v skladu z enakim postopkom; v obdobju med dvema določitvama se lahko spremeni. |
| --- | --- |

(4)

Korekcijski znesek mora biti določen istočasno z nadomestilom in v skladu z enakim postopkom; v obdobju med dvema določitvama se lahko spremeni.

| (5) | Iz uporabe navedenih določb sledi, da mora biti korekcijski znesek določen v znesku, navedenem v prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(5)

Iz uporabe navedenih določb sledi, da mora biti korekcijski znesek določen v znesku, navedenem v prilogi k tej uredbi.

| (6) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Korekcijski znesek iz člena 1(1)(a), (b) in (c) Uredbe (ES) št. 1784/2003, ki se uporablja za vnaprej določena izvozna nadomestila, z izjemo slada, je določen v prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. maja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. aprila 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1431/2003 (UL L 203, 12.8.2003, str. 16).

2

(3)  UL L 181, 1.7.1992, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1104/2003 (UL L 158, 27.6.2003, str. 1).

3

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 29. aprila 2005 o določitvi korekcijskega zneska za izvozno nadomestilo za žita

| (EUR/t) |
| --- |
| Tarifna oznaka proizvodov | Namembna država | Sedanji
  5 | 1. obdobje
  6 | 2. obdobje
  7 | 3. obdobje
  8 | 4. obdobje
  9 | 5. obdobje
  10 | 6. obdobje
  11 |
| 1001 10 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1001 90 91 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 90 99 9000 | C01 | 0 | – 0,46 | – 10,00 | – 10,00 | – 10,00 | — | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1003 00 10 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1003 00 90 9000 | C02 | 0 | – 0,46 | – 20,00 | – 20,00 | – 20,00 | — | — |
| 1004 00 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1004 00 00 9400 | C03 | 0 | – 0,46 | – 40,00 | – 40,00 | – 40,00 | — | — |
| 1005 10 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1007 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1008 20 00 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 11 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | 0 | – 0,63 | – 15,00 | – 15,00 | – 15,00 | — | — |
| 1101 00 15 9130 | C01 | 0 | – 0,59 | – 15,00 | – 15,00 | – 15,00 | — | — |
| 1101 00 15 9150 | C01 | 0 | – 0,54 | – 15,00 | – 15,00 | – 15,00 | — | — |
| 1101 00 15 9170 | C01 | 0 | – 0,50 | – 15,00 | – 15,00 | – 15,00 | — | — |
| 1101 00 15 9180 | C01 | 0 | – 0,47 | – 15,00 | – 15,00 | – 15,00 | — | — |
| 1101 00 15 9190 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9700 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1102 10 00 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 10 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — |
| 1103 11 90 9800 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| N.B. Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A” so navedene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.
  Številčne oznake namembnih krajev so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).







  C01 | : | Vse tretje države z izjemo Albanije, Bulgarije, Romunije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Lihtenštajna in Švice. |
| C02 | : | Alžirija, Saudova Arabija, Bahrajn, Egipt, Združeni arabski emirati, Iran, Irak, Izrael, Jordanija, Kuvajt, Libanon, Libija, Maroko, Maurtanija, Oman, Katar, Sirija, Tunizija in Jemen. |
| C03 | : | Vse tretje države z izjemo Bulgarije, Norveške, Romunije, Švice in Lihtenštajna. |

(EUR/t)

Tarifna oznaka proizvodov

Namembna država

Sedanji

5

1. obdobje

6

2. obdobje

7

3. obdobje

8

4. obdobje

9

5. obdobje

10

6. obdobje

11

1001 10 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 10 00 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1001 90 91 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 90 99 9000

C01

0

– 0,46

– 10,00

– 10,00

– 10,00

—

—

1002 00 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1003 00 10 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1003 00 90 9000

C02

0

– 0,46

– 20,00

– 20,00

– 20,00

—

—

1004 00 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1004 00 00 9400

C03

0

– 0,46

– 40,00

– 40,00

– 40,00

—

—

1005 10 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1005 90 00 9000

A00

0

0

0

0

0

—

—

1007 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1008 20 00 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 11 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 15 9100

C01

0

– 0,63

– 15,00

– 15,00

– 15,00

—

—

1101 00 15 9130

C01

0

– 0,59

– 15,00

– 15,00

– 15,00

—

—

1101 00 15 9150

C01

0

– 0,54

– 15,00

– 15,00

– 15,00

—

—

1101 00 15 9170

C01

0

– 0,50

– 15,00

– 15,00

– 15,00

—

—

1101 00 15 9180

C01

0

– 0,47

– 15,00

– 15,00

– 15,00

—

—

1101 00 15 9190

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1102 10 00 9500

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9700

A00

0

0

0

0

0

—

—

1102 10 00 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 10 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9400

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 10 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 90 9200

A00

0

0

0

0

0

—

—

1103 11 90 9800

—

—

—

—

—

—

—

—

N.B. Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A” so navedene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.

Številčne oznake namembnih krajev so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

C01

:

Vse tretje države z izjemo Albanije, Bulgarije, Romunije, Hrvaške, Bosne in Hercegovine, Srbije in Črne gore, Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Lihtenštajna in Švice.

C02

:

Alžirija, Saudova Arabija, Bahrajn, Egipt, Združeni arabski emirati, Iran, Irak, Izrael, Jordanija, Kuvajt, Libanon, Libija, Maroko, Maurtanija, Oman, Katar, Sirija, Tunizija in Jemen.

C03

:

Vse tretje države z izjemo Bulgarije, Norveške, Romunije, Švice in Lihtenštajna.

---

| 30.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 110/12 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 110/12

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 677/2005

z dne 29. aprila 2005

o določitvi izvoznih nadomestil za slad

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 se razlika med tečaji ali cenami proizvodov na svetovnem trgu, določenih v členu 1 navedene Uredbe, in cenami teh proizvodov v Skupnosti, lahko pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 se razlika med tečaji ali cenami proizvodov na svetovnem trgu, določenih v členu 1 navedene Uredbe, in cenami teh proizvodov v Skupnosti, lahko pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | Nadomestila je treba določiti ob upoštevanju dejavnikov, navedenih v členu 1 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in o ukrepih, ki jih je treba sprejeti v primeru motenj na trgu žit (2). |
| --- | --- |

(2)

Nadomestila je treba določiti ob upoštevanju dejavnikov, navedenih v členu 1 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in o ukrepih, ki jih je treba sprejeti v primeru motenj na trgu žit (2).

| (3) | Nadomestilo za slad je treba izračunati ob upoštevanju količine žit, potrebnih za proizvodnjo zadevnih proizvodov. Navedene količine so določene v Uredbi (ES) št. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Nadomestilo za slad je treba izračunati ob upoštevanju količine žit, potrebnih za proizvodnjo zadevnih proizvodov. Navedene količine so določene v Uredbi (ES) št. 1501/95.

| (4) | Zaradi stanja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov je lahko potrebna sprememba nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi stanja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov je lahko potrebna sprememba nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo.

| (5) | Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V vmesnem obdobju se lahko spremeni. |
| --- | --- |

(5)

Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V vmesnem obdobju se lahko spremeni.

| (6) | Iz navedenih pravil sledi, da je treba, glede na sedanje stanje na trgih žit in zlasti glede kotacij ali cen teh proizvodov v Skupnosti in na svetovnem trgu, nadomestila določiti v višini, navedeni v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(6)

Iz navedenih pravil sledi, da je treba, glede na sedanje stanje na trgih žit in zlasti glede kotacij ali cen teh proizvodov v Skupnosti in na svetovnem trgu, nadomestila določiti v višini, navedeni v Prilogi k Uredbi.

| (7) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za slad, naveden v členu 1(1)(c) Uredbe (ES) št. 1784/2003, so določena v višini, podani v prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. maja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. aprila 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1431/2003 (UL L 203, 12.8.2003, str. 16).

2

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 29. aprila 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za slad

| Oznaka proizvodov | Namembna država | Merska enota | Znesek nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 1107 10 19 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | EUR/t | 0,00 |
| NB: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).
  Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11). |

Oznaka proizvodov

Namembna država

Merska enota

Znesek nadomestil

1107 10 19 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 10 99 9000

A00

EUR/t

0,00

1107 20 00 9000

A00

EUR/t

0,00

NB: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

---

| 30.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 110/14 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 110/14

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 678/2005

z dne 29. aprila 2005

o določitvi korekcijskega zneska za nadomestilo za slad

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 15(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 14(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003 je treba izvozno nadomestilo za žita na dan predložitve vloge za dovoljenje na prošnjo uporabiti za izvoz, ki naj se izvede v času veljavnosti dovoljenja. V tem primeru se za nadomestilo lahko uporabi korekcijski znesek. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 14(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003 je treba izvozno nadomestilo za žita na dan predložitve vloge za dovoljenje na prošnjo uporabiti za izvoz, ki naj se izvede v času veljavnosti dovoljenja. V tem primeru se za nadomestilo lahko uporabi korekcijski znesek.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in ukrepih, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (2), omogoča določitev korekcijskega zneska za nadomestilo za slad, naveden v členu 1(1)(c) Uredbe (EGS) št. 1766/92 (3). Navedeni korekcijski znesek se izračuna na podlagi podatkov iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 o odobritvi izvoznih nadomestil za žita in ukrepih, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (2), omogoča določitev korekcijskega zneska za nadomestilo za slad, naveden v členu 1(1)(c) Uredbe (EGS) št. 1766/92 (3). Navedeni korekcijski znesek se izračuna na podlagi podatkov iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95.

| (3) | Iz zgoraj navedenih določb sledi, da je treba določiti korekcijski znesek v skladu s prilogo k Uredbi. |
| --- | --- |

(3)

Iz zgoraj navedenih določb sledi, da je treba določiti korekcijski znesek v skladu s prilogo k Uredbi.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Korekcijski znesek za vnaprej določena izvozna nadomestila za slad, naveden v členu 15(3) Uredbe (ES) št. 1784/2003, se določi v prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. maja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. aprila 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1431/2003 (UL L 203, 12.8.2003, str. 16).

2

(3)  UL L 181, 1.7.1992, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1104/2003 (UL L 158, 27.6.2003, str. 1).

3

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 29. aprila 2005 o določitvi korekcijskega zneska za nadomestilo za slad

N.B: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

| (EUR/t) |
| --- |
| Oznaka proizvodov | Namembna država | Tekoči
  5 | 1. obdobje
  6 | 2. obdobje
  7 | 3. obdobje
  8 | 4. obdobje
  9 | 5. obdobje
  10 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Oznaka proizvodov

Namembna država

Tekoči

5

1. obdobje

6

2. obdobje

7

3. obdobje

8

4. obdobje

9

5. obdobje

10

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

| (EUR/t) |
| --- |
| Oznaka proizvodov | Namembna država | 6. obdobje
  11 | 7. obdobje
  12 | 8. obdobje
  1 | 9. obdobje
  2 | 10. obdobje
  3 | 11. obdobje
  4 |
| 1107 10 11 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 19 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 91 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 10 99 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| 1107 20 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

(EUR/t)

Oznaka proizvodov

Namembna država

6. obdobje

11

7. obdobje

12

8. obdobje

1

9. obdobje

2

10. obdobje

3

11. obdobje

4

1107 10 11 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 19 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 91 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 10 99 9000

A00

0

0

0

0

0

0

1107 20 00 9000

A00

0

0

0

0

0

0

---

| 30.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 110/16 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 110/16

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 679/2005

z dne 29. aprila 2005

o določitvi nadomestil za proizvode v sektorjih žit in riža, dobavljene v okviru ukrepov Skupnosti in nacionalnih ukrepov za pomoč v hrani

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 3072/95 z dne 22. decembra 1995 o skupni ureditvi trga za riž (2), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 2 Uredbe Sveta (EGS) št. 2681/74 z dne 21. oktobra 1974 o financiranju izdatkov za dobavo kmetijskih proizvodov v okviru pomoči v hrani s strani Skupnosti (3), določa, da Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad, Oddelek za jamstva, krije tisti delež izdatkov, ki ustreza izvoznim nadomestilom, določenim v skladu z zadevnimi predpisi Skupnosti. |
| --- | --- |

(1)

Člen 2 Uredbe Sveta (EGS) št. 2681/74 z dne 21. oktobra 1974 o financiranju izdatkov za dobavo kmetijskih proizvodov v okviru pomoči v hrani s strani Skupnosti (3), določa, da Evropski kmetijski usmerjevalni in jamstveni sklad, Oddelek za jamstva, krije tisti delež izdatkov, ki ustreza izvoznim nadomestilom, določenim v skladu z zadevnimi predpisi Skupnosti.

| (2) | Zato, da se olajša pripravo in upravljanje proračuna za ukrepe Skupnosti za pomoč v hrani, ter da se državam članicam omogoča, da so seznanjene z obsegom udeležbe Skupnosti pri financiranju nacionalnih ukrepov za pomoč v hrani, je treba določiti stopnjo nadomestil, odobrenih za te ukrepe. |
| --- | --- |

(2)

Zato, da se olajša pripravo in upravljanje proračuna za ukrepe Skupnosti za pomoč v hrani, ter da se državam članicam omogoča, da so seznanjene z obsegom udeležbe Skupnosti pri financiranju nacionalnih ukrepov za pomoč v hrani, je treba določiti stopnjo nadomestil, odobrenih za te ukrepe.

| (3) | Splošna in izvedbena pravila, predvidena v členu 13 Uredbe (ES) št. 1784/2003 in členu 13 Uredbe (ES) št. 3072/95 za izvozna nadomestila, se uporabljajo s potrebnimi spremembami za zgoraj navedene dejavnosti. |
| --- | --- |

(3)

Splošna in izvedbena pravila, predvidena v členu 13 Uredbe (ES) št. 1784/2003 in členu 13 Uredbe (ES) št. 3072/95 za izvozna nadomestila, se uporabljajo s potrebnimi spremembami za zgoraj navedene dejavnosti.

| (4) | Posebni kriteriji, ki jih je treba upoštevati pri izračunu izvoznih nadomestil za riž, so določeni v členu 13 Uredbe (ES) št. 3072/95. |
| --- | --- |

(4)

Posebni kriteriji, ki jih je treba upoštevati pri izračunu izvoznih nadomestil za riž, so določeni v členu 13 Uredbe (ES) št. 3072/95.

| (5) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za ukrepe Skupnosti in nacionalne ukrepe za pomoč v hrani v okviru mednarodnih sporazumov in drugih dopolnilnih programov ter za druge ukrepe Skupnosti za brezplačno dobavo, so nadomestila za proizvode iz sektorja žit in riža določena v Prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. maja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. aprila 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 329, 30.12.1995, str. 18. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 411/2002 (UL L 62, 5.3.2002, str. 27).

2

(3)  UL L 288, 25.10.1974, str. 1.

3

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 29. aprila 2005 o določitvi nadomestil za proizvode v sektorjih žit in riža, dobavljene v okviru ukrepov Skupnosti in nacionalnih ukrepov za pomoč v hrani

| (v EUR/t) |
| --- |
| Tarifna oznaka proizvoda | Znesek nadomestila |
| 1001 10 00 9400 | 0,00 |
| 1001 90 99 9000 | 0,00 |
| 1002 00 00 9000 | 0,00 |
| 1003 00 90 9000 | 0,00 |
| 1005 90 00 9000 | 0,00 |
| 1006 30 92 9100 | 0,00 |
| 1006 30 92 9900 | 0,00 |
| 1006 30 94 9100 | 0,00 |
| 1006 30 94 9900 | 0,00 |
| 1006 30 96 9100 | 0,00 |
| 1006 30 96 9900 | 0,00 |
| 1006 30 98 9100 | 0,00 |
| 1006 30 98 9900 | 0,00 |
| 1006 30 65 9900 | 0,00 |
| 1007 00 90 9000 | 0,00 |
| 1101 00 15 9100 | 8,07 |
| 1101 00 15 9130 | 7,54 |
| 1102 10 00 9500 | 0,00 |
| 1102 20 10 9200 | 57,95 |
| 1102 20 10 9400 | 49,67 |
| 1103 11 10 9200 | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 | 74,50 |
| 1104 12 90 9100 | 0,00 |
| N.B.: Oznake proizvodov so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1). |

(v EUR/t)

Tarifna oznaka proizvoda

Znesek nadomestila

1001 10 00 9400

0,00

1001 90 99 9000

0,00

1002 00 00 9000

0,00

1003 00 90 9000

0,00

1005 90 00 9000

0,00

1006 30 92 9100

0,00

1006 30 92 9900

0,00

1006 30 94 9100

0,00

1006 30 94 9900

0,00

1006 30 96 9100

0,00

1006 30 96 9900

0,00

1006 30 98 9100

0,00

1006 30 98 9900

0,00

1006 30 65 9900

0,00

1007 00 90 9000

0,00

1101 00 15 9100

8,07

1101 00 15 9130

7,54

1102 10 00 9500

0,00

1102 20 10 9200

57,95

1102 20 10 9400

49,67

1103 11 10 9200

0,00

1103 13 10 9100

74,50

1104 12 90 9100

0,00

N.B.: Oznake proizvodov so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

---

| 30.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 110/18 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 110/18

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 680/2005

z dne 29. aprila 2005

o odprtju razpisnega postopka št. 54/2005 ES za prodajo vinskega alkohola za nove industrijske uporabe

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1493/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za vino (1) in zlasti člena 33,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1623/2000 z dne 25. julija 2000 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga za vino ob upoštevanju tržnih mehanizmov (2) med drugim določa tudi podrobna pravila za odprodajo zalog alkohola, pridobljenega z destilacijo v skladu s členi 27, 28 in 30 Uredbe (ES) št. 1493/1999, ki ga imajo intervencijske agencije. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1623/2000 z dne 25. julija 2000 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 1493/1999 o skupni ureditvi trga za vino ob upoštevanju tržnih mehanizmov (2) med drugim določa tudi podrobna pravila za odprodajo zalog alkohola, pridobljenega z destilacijo v skladu s členi 27, 28 in 30 Uredbe (ES) št. 1493/1999, ki ga imajo intervencijske agencije.

| (2) | Potrebno je organizirati razpisne postopke v skladu s členom 80 Uredbe (ES) št. 1623/2000 za prodajo vinskega alkohola za nove industrijske uporabe, katerih namen naj bo zmanjšati zaloge vinskega alkohola v Skupnosti in omogočiti izvedbo manjših industrijskih projektov in predelavo tega alkohola v blago, namenjeno za izvoz za industrijske uporabe. Vinski alkohol s poreklom iz Skupnosti, uskladiščen v državah članicah, je sestavljen iz količin, proizvedenih z destilacijo v skladu s členi 27, 28 in 30 Uredbe (ES) št. 1493/1999. |
| --- | --- |

(2)

Potrebno je organizirati razpisne postopke v skladu s členom 80 Uredbe (ES) št. 1623/2000 za prodajo vinskega alkohola za nove industrijske uporabe, katerih namen naj bo zmanjšati zaloge vinskega alkohola v Skupnosti in omogočiti izvedbo manjših industrijskih projektov in predelavo tega alkohola v blago, namenjeno za izvoz za industrijske uporabe. Vinski alkohol s poreklom iz Skupnosti, uskladiščen v državah članicah, je sestavljen iz količin, proizvedenih z destilacijo v skladu s členi 27, 28 in 30 Uredbe (ES) št. 1493/1999.

| (3) | S 1. januarjem 1999 v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2799/98 z dne 15. decembra 1998 o vzpostavitvi kmetijsko-monetarne ureditve za euro (3) morajo biti prodajna cena in varščine izražene, plačila pa opravljena, v eurih. |
| --- | --- |

(3)

S 1. januarjem 1999 v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2799/98 z dne 15. decembra 1998 o vzpostavitvi kmetijsko-monetarne ureditve za euro (3) morajo biti prodajna cena in varščine izražene, plačila pa opravljena, v eurih.

| (4) | V okviru zbiranja ponudb je treba določiti najnižje cene, opredeljene glede na končno uporabo. |
| --- | --- |

(4)

V okviru zbiranja ponudb je treba določiti najnižje cene, opredeljene glede na končno uporabo.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za vino – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za vino –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Odpre se razpisni postopek št. 54/2005 ES za prodajo vinskega alkohola za nove industrijske uporabe. Zadevni alkohol je bil proizveden z destilacijo v skladu s členi 27, 28 in 30 Uredbe (ES) št. 1493/1999 in je pod upravo francoske intervencijske agencije.

Količina, dana v prodajo, je 130 000 hektolitrov alkohola z volumenskim deležem 100 % vol. Število kadi, kraji skladiščenja in količina alkohola v 100 volumskih odstotkih, vsebovanega v vsaki kadi, so podrobneje opredeljeni v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Prodaja se izvede v skladu s členi 79, 81, 82, 83, 84, 85, 95, 96, 97, 100 in 101 Uredbe (ES) št. 1623/2000 in členom 2 Uredbe (ES) št. 2799/98.

Člen 3

1.   Ponudbe se pošljejo intervencijski agenciji, pri kateri se nahaja zadevni alkohol:

| Onivins-Libourne, Délégation nationale |
| --- |
| 17, avenue de la Ballastière, boîte postale 231 |
| F-33505 Libourne Cedex |
| tel. (33-5) 57 55 20 00 |
| teleks 57 20 25 |
| faks (33-5) 57 55 20 59, |

Onivins-Libourne, Délégation nationale

17, avenue de la Ballastière, boîte postale 231

F-33505 Libourne Cedex

tel. (33-5) 57 55 20 00

teleks 57 20 25

faks (33-5) 57 55 20 59,

ali s priporočeno pošto na isti naslov.

2.   Ponudbe se pošljejo v zapečateni dvojni kuverti z naslednjo navedbo na notranji kuverti: „Ponudba v okviru postopka št. 54/2005 ES za nove industrijske uporabe“, zunanja kuverta pa mora biti naslovljena na zadevno intervencijsko agencijo.

3.   Ponudbe morajo prispeti na naslov intervencijske agencije najpozneje do 17. maja 2005, do 12.00 (po bruseljskem času).

4.   Vse ponudbe mora spremljati dokazilo o pologu razpisne varščine v višini 4 EUR na hektoliter alkohola z volumenskim deležem 100 % vol.

Člen 4

Najnižje cene, ki se lahko ponudijo, so 10,30 EUR na hektoliter alkohola z volumenskim deležem 100 % vol., namenjenega proizvodnji kvasa za peko; 26 EUR za hektoliter alkohola z volumenskim deležem 100 % vol., namenjenega proizvodnji kemičnih proizvodov, ki spadajo pod amine in klorale za izvoz; 32 EUR za hektoliter alkohola z volumenskim deležem 100 % vol., namenjenega proizvodnji kolonjske vode za izvoz; ter 7,5 EUR za hektoliter alkohola z volumenskim deležem 100 % vol., namenjenega za druge industrijske uporabe.

Člen 5

Formalnosti v zvezi z vzorčenjem so določene v členu 98 Uredbe (ES) št. 1623/2000. Cena vzorcev znaša 10 EUR za liter.

Intervencijska agencija zagotovi vse potrebne informacije o lastnostih alkohola, danega v prodajo.

Člen 6

Varščina za vestno izvajanje pogodbe je 30 EUR na hektoliter alkohola z volumenskim deležem 100 % vol.

Člen 7

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. aprila 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 179, 14.7.1999, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1795/2003 (UL L 262, 14.10.2003, str. 13).

1

(2)  UL L 194, 31.7.2000, str. 45. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 616/2005 (UL L 103, 22.4.2005, str. 15).

2

(3)  UL L 349, 24.12.1998, str. 1.

3

---

PRILOGA

RAZPIS št. 54/2005 ES ZA PRODAJO ALKOHOLA ZA NOVE INDUSTRIJSKE UPORABE

I. Kraj skladiščenja, količina in lastnosti alkohola, danega v javno prodajo

| Država članica | Lokacija | Število kadi | Količina v hektolitrih alkohola z volumenskim deležem 100 % vol. | Referenca: členi Uredbe (ES) št. 1493/1999 | Vrsta alkohola | Vsebnost alkohola
  (v % vol.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FRANCIJA | Onivins-Longuefuye |
| F-53200 Longuefuye |

Država članica

Lokacija

Število kadi

Količina v hektolitrih alkohola z volumenskim deležem 100 % vol.

Referenca: členi Uredbe (ES) št. 1493/1999

Vrsta alkohola

Vsebnost alkohola

(v % vol.)

FRANCIJA

Onivins-Longuefuye

F-53200 Longuefuye

5

22 465

27

Surovi

+ 92

6

22 545

27

Surovi

+ 92

13

22 520

27

Surovi

+ 92

19

19 815

27

Surovi

+ 92

14

22 655

27

Surovi

+ 92

| Onivins-Port-la-Nouvelle |
| --- |
| Entrepôt d’alcool |
| Av. Adolphe Turrel BP 62 |
| F-11210 Port-la-Nouvelle |

Onivins-Port-la-Nouvelle

Entrepôt d’alcool

Av. Adolphe Turrel BP 62

F-11210 Port-la-Nouvelle

13

685

28

Surovi

+ 92

13

6 840

30

Surovi

+ 92

12

7 795

28

Surovi

+ 92

12

190

30

Surovi

+ 92

12

4 330

30

Surovi

+ 92

12

160

27

Surovi

+ 92

Skupaj

130 000

---

| 30.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 110/21 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 110/21

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 681/2005

z dne 29. aprila 2005

o spremembi Uredbe (ES) št. 1973/2004 glede pogojev za prejemanje plačil na površino za lan, gojen za vlakna

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete ter o spremembi uredb (EGS) št. 2019/93, (ES) št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001, (ES) št. 1454/2001, (ES) 1868/94, (ES) št. 1251/1999, (ES) št. 1254/1999, (ES) št. 1673/2000, (EGS) št. 2358/71 in (ES) št. 2529/2001 (1), ter zlasti točke (iii) prve alinee drugega odstavka člena 110 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1973/2004 z dne 29. oktobra 2004 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 v zvezi s shemami podpor, iz naslova IV in IVa navedene uredbe, glede uporabe zemljišč v prahi za proizvodnjo surovin (2) med drugim določa pogoje za plačila na površino za lan, gojen za vlakna. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1973/2004 z dne 29. oktobra 2004 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1782/2003 v zvezi s shemami podpor, iz naslova IV in IVa navedene uredbe, glede uporabe zemljišč v prahi za proizvodnjo surovin (2) med drugim določa pogoje za plačila na površino za lan, gojen za vlakna.

| (2) | V skladu s členom 56(1)(b)(i) Uredbe (ES) št. 1973/2004 je uporaba semena sort iz Priloge V k navedeni uredbi pogoj za prejemanje plačil na površino za lan, gojen za vlakna. Vendar ta pogoj za upravičenost v okviru za vezana plačila, vzpostavljenem z Uredbo (ES) št. 1782/2003, ni upravičen, saj je znesek na hektar za vezana plačila za lan enak znesku za druge poljščine. V sistemu nevezanih plačil ni določbe, ki bi se sklicevala na seznam sort za lan. Zaradi poenostavitve je torej primerno odpraviti ta pogoj. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 56(1)(b)(i) Uredbe (ES) št. 1973/2004 je uporaba semena sort iz Priloge V k navedeni uredbi pogoj za prejemanje plačil na površino za lan, gojen za vlakna. Vendar ta pogoj za upravičenost v okviru za vezana plačila, vzpostavljenem z Uredbo (ES) št. 1782/2003, ni upravičen, saj je znesek na hektar za vezana plačila za lan enak znesku za druge poljščine. V sistemu nevezanih plačil ni določbe, ki bi se sklicevala na seznam sort za lan. Zaradi poenostavitve je torej primerno odpraviti ta pogoj.

| (3) | Uredbo (ES) št. 1973/2004 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 1973/2004 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Ker se Uredba (ES) št. 1973/2004 uporablja za zahtevke za pomoč, ki se nanašajo na tržna leta z začetkom od 1. januarja 2005, se mora ta uredba uporabljati od navedenega datuma. |
| --- | --- |

(4)

Ker se Uredba (ES) št. 1973/2004 uporablja za zahtevke za pomoč, ki se nanašajo na tržna leta z začetkom od 1. januarja 2005, se mora ta uredba uporabljati od navedenega datuma.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za neposredna plačila — |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za neposredna plačila —

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1973/2004 se spremeni:

| 1. | V členu 56(1)(b) se črta točka (i). |
| --- | --- |

1.

V členu 56(1)(b) se črta točka (i).

| 2. | Priloga V se črta. |
| --- | --- |

2.

Priloga V se črta.

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se za zahtevke za pomoč, ki se nanašajo na tržna leta z začetkom od 1. januarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. aprila 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 118/2005 (UL L 24, 27.1.2005, str. 15).

1

(2)  UL L 345, 20.11.2004, str. 1.

2

---

| 30.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 110/22 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 110/22

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 682/2005

z dne 29. aprila 2005

o določitvi najnižje prodajne cene za maslo za 162. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za mleko in mlečne izdelke (1), in zlasti člena 10 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2571/97 z dne 15. decembra 1997 o prodaji masla po znižanih cenah in dodeljevanju pomoči za smetano, maslo in koncentrirano maslo za uporabo pri izdelavi peciva, sladoleda in drugih živil (2), morajo intervencijske agencije z razpisom prodati maslo iz intervencijskih zalog in dodeliti pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Člen 18 navedene Uredbe predvideva, da je treba glede na ponudbe, prejete na vsak posamični razpis, določiti najnižjo prodajno ceno za maslo in najvišjo pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Navedeni člen nadalje določa, da cena in pomoč lahko nihata glede na predvideno uporabo masla, vsebnost maščob v maslu in postopek vdelave, ter da je lahko sprejeta odločitev, da se po razpisu ne dodeli nobena količina. V skladu s tem je treba določiti znesek (zneske) varščine za izvedbo predelave. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2571/97 z dne 15. decembra 1997 o prodaji masla po znižanih cenah in dodeljevanju pomoči za smetano, maslo in koncentrirano maslo za uporabo pri izdelavi peciva, sladoleda in drugih živil (2), morajo intervencijske agencije z razpisom prodati maslo iz intervencijskih zalog in dodeliti pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Člen 18 navedene Uredbe predvideva, da je treba glede na ponudbe, prejete na vsak posamični razpis, določiti najnižjo prodajno ceno za maslo in najvišjo pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Navedeni člen nadalje določa, da cena in pomoč lahko nihata glede na predvideno uporabo masla, vsebnost maščob v maslu in postopek vdelave, ter da je lahko sprejeta odločitev, da se po razpisu ne dodeli nobena količina. V skladu s tem je treba določiti znesek (zneske) varščine za izvedbo predelave.

| (2) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(2)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Najnižje prodajne cene masla iz intervencijskih zalog in varščine za izvedbo predelave za 162. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v uredbi (ES) št. 2571/97, se določijo v zneskih, navedenih v Prilogi k tej Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 30. aprila 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. aprila 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 350, 20.12.1997, str. 3. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2250/2004 (UL L 381, 28.12.2004, str. 25).

2

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 29. aprila 2005 o določitvi najnižje prodajne cene za maslo za 162. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Formula | A | B |
| Postopek vdelave | Z markerji | Brez markerjev | Z markerji | Brez markerjev |
| Najnižja prodajna cena | Maslo ≥ 82 % | Nespremenjeno | 206 | 210 | — | 210 |
| Zgoščeno | 204,1 | — | — | — |
| Varščina za predelavo | Nespremenjeno | 73 | 73 | — | 73 |
| Zgoščeno | 73 | — | — | — |

(EUR/100 kg)

Formula

A

B

Postopek vdelave

Z markerji

Brez markerjev

Z markerji

Brez markerjev

Najnižja prodajna cena

Maslo ≥ 82 %

Nespremenjeno

206

210

—

210

Zgoščeno

204,1

—

—

—

Varščina za predelavo

Nespremenjeno

73

73

—

73

Zgoščeno

73

—

—

—

---

| 30.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 110/24 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 110/24

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 683/2005

z dne 29. aprila 2005

o določitvi najvišje pomoči za smetano, maslo in zgoščeno maslo za 162. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za mleko in mlečne izdelke (1) in zlasti člena 10 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2571/97 z dne 15. decembra 1997 o prodaji masla po znižanih cenah in dodeljevanju pomoči za smetano, maslo in koncentrirano maslo za uporabo pri izdelavi peciva, sladoleda in drugih živil (2) morajo intervencijske agencije z razpisom prodati določene količine masla iz intervencijskih zalog in dodeliti pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Člen 18 navedene Uredbe predvideva, da je treba glede na ponudbe, prejete na vsak posamični razpis, določiti najnižjo prodajno ceno za maslo in najvišjo pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Navedeni člen nadalje določa, da cena in pomoč lahko nihata glede na predvideno uporabo masla, vsebnost maščob v maslu in postopek vdelave, ter da je lahko sprejeta odločitev, da se po razpisu ne dodeli nobena količina. V skladu s tem je treba določiti znesek (zneske) varščine za izvedbo predelave. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2571/97 z dne 15. decembra 1997 o prodaji masla po znižanih cenah in dodeljevanju pomoči za smetano, maslo in koncentrirano maslo za uporabo pri izdelavi peciva, sladoleda in drugih živil (2) morajo intervencijske agencije z razpisom prodati določene količine masla iz intervencijskih zalog in dodeliti pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Člen 18 navedene Uredbe predvideva, da je treba glede na ponudbe, prejete na vsak posamični razpis, določiti najnižjo prodajno ceno za maslo in najvišjo pomoč za smetano, maslo in zgoščeno maslo. Navedeni člen nadalje določa, da cena in pomoč lahko nihata glede na predvideno uporabo masla, vsebnost maščob v maslu in postopek vdelave, ter da je lahko sprejeta odločitev, da se po razpisu ne dodeli nobena količina. V skladu s tem je treba določiti znesek (zneske) varščine za izvedbo predelave.

| (2) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(2)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Najvišja pomoč in varščina za izvedbo predelave za 162. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97, se določita v zneskih, navedenih v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 30. aprila 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. aprila 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 350, 20.12.1997, str. 3. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2250/2004 (UL L 381, 28.12.2004, str. 25).

2

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 29. aprila 2005 o določitvi najvišje pomoči za smetano, maslo in zgoščeno maslo za 162. posamični razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2571/97

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Formula | A | B |
| Postopek vdelave | Z markerji | Brez markerjev | Z markerji | Brez markerjev |
| Najvišja pomoč | Maslo ≥ 82 % | 51 | 47 | 50 | 41 |
| Maslo < 82 % | 44 | 45,9 | — | 45,9 |
| Zgoščeno maslo | 61,5 | 57,5 | 61,5 | 57,5 |
| Smetana | | | 24 | 20 |
| Varščina za predelavo | Maslo | 56 | — | 55 | — |
| Zgoščeno maslo | 68 | — | 68 | — |
| Smetana | — | — | 26 | — |

(EUR/100 kg)

Formula

A

B

Postopek vdelave

Z markerji

Brez markerjev

Z markerji

Brez markerjev

Najvišja pomoč

Maslo ≥ 82 %

51

47

50

41

Maslo < 82 %

44

45,9

—

45,9

Zgoščeno maslo

61,5

57,5

61,5

57,5

Smetana

24

20

Varščina za predelavo

Maslo

56

—

55

—

Zgoščeno maslo

68

—

68

—

Smetana

—

—

26

—

---

| 30.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 110/26 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 110/26

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 684/2005

z dne 29. aprila 2005

o določitvi najnižje prodajne cene za posneto mleko v prahu za 81. posamični razpis, objavljen v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 2799/1999

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za mleko in mlečne izdelke (1), in zlasti člena 10 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 26 Uredbe Komisije (ES) št. 2799/1999 z dne 17. decembra 1999 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede dodeljevanja pomoči za posneto mleko in za posneto mleko v prahu namenjeno za živalsko hrano in prodaje tega posnetega mleka v prahu (2), so intervencijske agencije razpisale stalni razpis za prodajo določenih količin posnetega mleka v prahu, uskladiščenega pri njih. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 26 Uredbe Komisije (ES) št. 2799/1999 z dne 17. decembra 1999 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede dodeljevanja pomoči za posneto mleko in za posneto mleko v prahu namenjeno za živalsko hrano in prodaje tega posnetega mleka v prahu (2), so intervencijske agencije razpisale stalni razpis za prodajo določenih količin posnetega mleka v prahu, uskladiščenega pri njih.

| (2) | V skladu s členom 30 navedene uredbe je treba glede na ponudbe, prejete v okviru posamičnih razpisov, določiti najnižjo prodajno ceno, ali sprejeti odločitev, da se ne ugodi nobeni ponudbi. Poleg tega se določi tudi znesek varščine za izvedbo predelave, upoštevajoč razliko med tržno ceno posnetega mleka v prahu in najnižjo prodajno ceno. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 30 navedene uredbe je treba glede na ponudbe, prejete v okviru posamičnih razpisov, določiti najnižjo prodajno ceno, ali sprejeti odločitev, da se ne ugodi nobeni ponudbi. Poleg tega se določi tudi znesek varščine za izvedbo predelave, upoštevajoč razliko med tržno ceno posnetega mleka v prahu in najnižjo prodajno ceno.

| (3) | Glede na prejete ponudbe se najnižja prodajna cena določi v spodaj navedenem znesku, v skladu s tem pa se določi tudi varščina za izvedbo predelave. |
| --- | --- |

(3)

Glede na prejete ponudbe se najnižja prodajna cena določi v spodaj navedenem znesku, v skladu s tem pa se določi tudi varščina za izvedbo predelave.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za 81. posamični razpis, objavljen na podlagi Uredbe (ES) št. 2799/1999, glede katerega je rok za oddajo ponudb potekel 26. april 2005, se najnižja prodajna cena in varščina za izvedbo predelave določita v naslednji višini:

| — | najnižja prodajna cena: |
| --- | --- |

—

najnižja prodajna cena:

195,24 EUR/100 kg,

| — | varščina za izvedbo predelave: |
| --- | --- |

—

varščina za izvedbo predelave:

35,00 EUR/100 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 30. aprila 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. aprila 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 340, 31.12.1999, str. 3. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2250/2004 (UL L 381, 28.12.2004, str. 25).

2

---

| 30.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 110/27 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 110/27

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 685/2005

z dne 29. aprila 2005

o določitvi najvišje pomoči za zgoščeno maslo za 334. posebni razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (EGS) št. 429/90

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za mleko in mlečne proizvode (1), in zlasti člena 10 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (EGS) št. 429/90 z dne 20. februarja 1990 o dodelitvi z razpisom pomoči za zgoščeno maslo, namenjeno neposredni porabi v Skupnosti (2), odpirajo intervencijske agencije razpis za dodelitev pomoči za zgoščeno maslo. Člen 6 navedene uredbe predvideva, da je treba glede na ponudbe, prejete v okviru razpisa, določiti najvišji znesek pomoči za zgoščeno maslo z najnižjo vsebnostjo maščob 96 %, ali sprejeti odločitev, da se ne ugodi nobeni ponudbi. V skladu s tem je treba določiti tudi varščino za končno uporabo. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (EGS) št. 429/90 z dne 20. februarja 1990 o dodelitvi z razpisom pomoči za zgoščeno maslo, namenjeno neposredni porabi v Skupnosti (2), odpirajo intervencijske agencije razpis za dodelitev pomoči za zgoščeno maslo. Člen 6 navedene uredbe predvideva, da je treba glede na ponudbe, prejete v okviru razpisa, določiti najvišji znesek pomoči za zgoščeno maslo z najnižjo vsebnostjo maščob 96 %, ali sprejeti odločitev, da se ne ugodi nobeni ponudbi. V skladu s tem je treba določiti tudi varščino za končno uporabo.

| (2) | Glede na prejete ponudbe se najvišji znesek pomoči določi v spodaj navedenem znesku, v skladu s tem pa se določi tudi varščina za končno uporabo. |
| --- | --- |

(2)

Glede na prejete ponudbe se najvišji znesek pomoči določi v spodaj navedenem znesku, v skladu s tem pa se določi tudi varščina za končno uporabo.

| (3) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za 334. posebni razpis v okviru stalnega razpisa, predvidenega v Uredbi (EGS) št. 429/90, se najvišja pomoč in varščina za končno uporabo določita v naslednji višini:

| — | najvišja pomoč: |
| --- | --- |

—

najvišja pomoč:

60,6 EUR/100 kg,

| — | varščina za končno uporabo: |
| --- | --- |

—

varščina za končno uporabo:

67 EUR/100 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 30. aprila 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. aprila 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 45, 21.2.1990, str. 8. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2250/2004 (UL L 381, 28.12.2004, str. 25).

2

---

| 30.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 110/28 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 110/28

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 686/2005

z dne 29. aprila 2005

o določanju najnižje prodajne cene masla za 18. posamezni razpis, izdan v skladu z odprtim razpisom za oddajo ponudb iz Uredbe (ES) št. 2771/1999

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni tržni ureditvi za mleko in mlečne izdelke (1) in zlasti člena 10(c),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Intervencijske agencije so v skladu s členom 21 Uredbe Komisije (ES) št. 2771/1999 z dne 16. decembra 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede intervencije na trgu masla in smetane (2) dale z odprtim razpisom za oddajo ponudb v prodajo določene količine mleka, ki so ga imele na zalogi. |
| --- | --- |

(1)

Intervencijske agencije so v skladu s členom 21 Uredbe Komisije (ES) št. 2771/1999 z dne 16. decembra 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede intervencije na trgu masla in smetane (2) dale z odprtim razpisom za oddajo ponudb v prodajo določene količine mleka, ki so ga imele na zalogi.

| (2) | Glede na ponudbe, ki so prispele na posamezen razpis, se v skladu s členom 24a Uredbe (ES) št. 2771/1999 določi najnižja prodajna cena ali pa se odloči, da se ne izbere nobenega ponudnika. |
| --- | --- |

(2)

Glede na ponudbe, ki so prispele na posamezen razpis, se v skladu s členom 24a Uredbe (ES) št. 2771/1999 določi najnižja prodajna cena ali pa se odloči, da se ne izbere nobenega ponudnika.

| (3) | V luči prejetih ponudb se določi najnižja prodajna cena. |
| --- | --- |

(3)

V luči prejetih ponudb se določi najnižja prodajna cena.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

JE SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za 18. posamični razpis na podlagi Uredbe (ES) št. 2771/1999, v skladu s katerim je rok za oddajo ponudb potekel 26. aprila 2005, se najnižja prodajna cena za maslo določi na 275 EUR/100 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 30. aprila 2005.

Ta Uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. aprila 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 333, 24.12.1999, str. 11. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2250/2004 (UL L 381, 28.12.2004, str. 25).

2

---

| 30.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 110/29 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 110/29

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 687/2005

z dne 29. aprila 2005

o določanju najnižje prodajne cene posnetega mleka v prahu za 17. posamezni razpis, izdan v skladu z odprtim razpisom za oddajo ponudb iz Uredbe (ES) št. 214/2001

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni tržni ureditvi za mleko in mlečne izdelke (1), zlasti člena 10(c),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Agencije za posredovanje so v skladu s členom 21 Uredbe Komisije (ES) št. 214/2001 z dne 12. januarja 2001 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede intervencije na trgu posnetega mleka (2) dale z odprtim razpisom za oddajo ponudb v prodajo določene količine posnetega mleka v prahu, ki so ga imele na zalogi. |
| --- | --- |

(1)

Agencije za posredovanje so v skladu s členom 21 Uredbe Komisije (ES) št. 214/2001 z dne 12. januarja 2001 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede intervencije na trgu posnetega mleka (2) dale z odprtim razpisom za oddajo ponudb v prodajo določene količine posnetega mleka v prahu, ki so ga imele na zalogi.

| (2) | Glede na ponudbe, ki so prispele na posamezen razpis, se v skladu s členom 24a Uredbe (ES) št. 214/2001 določi najnižja prodajna cena ali pa se odloči, da se ne izbere nobenega ponudnika. |
| --- | --- |

(2)

Glede na ponudbe, ki so prispele na posamezen razpis, se v skladu s členom 24a Uredbe (ES) št. 214/2001 določi najnižja prodajna cena ali pa se odloči, da se ne izbere nobenega ponudnika.

| (3) | V luči prejetih ponudb se določi najnižja prodajna cena. |
| --- | --- |

(3)

V luči prejetih ponudb se določi najnižja prodajna cena.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za 17. posamični razpis na podlagi Uredbe (ES) št. 214/2001, v skladu s katerim je rok za oddajo ponudb potekel 26. aprila 2005, se najnižja prodajna cena za posneto mleko določi na 195,50 EUR/100 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 30. aprila 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. aprila 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 37, 7.2.2001, str. 100. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2250/2004 (UL L 381, 28.12.2004, str. 25).

2

---

| 30.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 110/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 110/30

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 688/2005

z dne 29. aprila 2005

o določitvi uvoznih dajatev za žita, ki se uporabljajo od 1. maj 2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1249/96 z dne 28. junija 1996 o pogojih izvajanja Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede uvoznih dajatev v sektorju žit (2) in zlasti člena 2(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 10 Uredbe (ES) št. 1784/2003 določa, da se pri uvozu proizvodov iz člena 1 navedene uredbe, zaračuna stopnja dajatve skupne carinske tarife. Vendar pa je za proizvode iz odstavka 2 tega člena uvozna dajatev enaka intervencijski ceni, ki velja za te proizvode ob uvozu, zvišani za 55 % in znižani za uvozno ceno cif, ki se uporablja za zadevno pošiljko. Vendar pa dajatev ne sme preseči stopnje dajatve skupne carinske tarife. |
| --- | --- |

(1)

Člen 10 Uredbe (ES) št. 1784/2003 določa, da se pri uvozu proizvodov iz člena 1 navedene uredbe, zaračuna stopnja dajatve skupne carinske tarife. Vendar pa je za proizvode iz odstavka 2 tega člena uvozna dajatev enaka intervencijski ceni, ki velja za te proizvode ob uvozu, zvišani za 55 % in znižani za uvozno ceno cif, ki se uporablja za zadevno pošiljko. Vendar pa dajatev ne sme preseči stopnje dajatve skupne carinske tarife.

| (2) | V skladu s členom 10(3) Uredbe (ES) št. 1784/2003 se uvozne cene cif izračunajo na podlagi reprezentančnih cen za zadevni proizvod na svetovnem trgu. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 10(3) Uredbe (ES) št. 1784/2003 se uvozne cene cif izračunajo na podlagi reprezentančnih cen za zadevni proizvod na svetovnem trgu.

| (3) | Uredba (ES) št. 1249/96 določa pogoje izvajanja Uredbe (ES) št. 1784/2003 glede uvoznih dajatev v sektorju žit. |
| --- | --- |

(3)

Uredba (ES) št. 1249/96 določa pogoje izvajanja Uredbe (ES) št. 1784/2003 glede uvoznih dajatev v sektorju žit.

| (4) | Uvozne dajatve veljajo do določitve in začetka veljavnosti novih. |
| --- | --- |

(4)

Uvozne dajatve veljajo do določitve in začetka veljavnosti novih.

| (5) | Da se omogoči normalno delovanje sistema uvoznih dajatev, se za izračun dajatev uporabi reprezentančna tržna stopnja, evidentirana v referenčnem obdobju. |
| --- | --- |

(5)

Da se omogoči normalno delovanje sistema uvoznih dajatev, se za izračun dajatev uporabi reprezentančna tržna stopnja, evidentirana v referenčnem obdobju.

| (6) | Uporaba Uredbe (ES) št. 1249/96 določa uvozne dajatev v skladu s Prilogo I k tej uredbi – |
| --- | --- |

(6)

Uporaba Uredbe (ES) št. 1249/96 določa uvozne dajatev v skladu s Prilogo I k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uvozne dajatve v sektorju žit iz člena 10(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003, so določene v Prilogi I k tej uredbi na podlagi podatkov, navedenih v Prilogi II.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. maja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. aprila 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 161, 29.6.1996, str. 125. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1110/2003 (UL L 158, 27.6.2003, str. 12).

2

---

PRILOGA I

Uvozne dajatve za proizvode iz člena 10(2) Uredbe (ES) št. 1784/2003, v uporabi od 1. maja 2005

| Oznaka KN | Poimenovanje blaga | Uvozna dajatev (1)

  (v EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Pšenica durum visoke kakovosti | 0,00 |
| srednje kakovosti | 0,00 |
| nizke kakovosti | 0,00 |
| 1001 90 91 | Pšenica navadna, semenska | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Navadna pšenica visoke kakovosti, razen semenske | 0,00 |
| 1002 00 00 | Rž | 37,35 |
| 1005 10 90 | Semenska koruza, razen hibridne | 56,67 |
| 1005 90 00 | Koruza, razen semenske (2) | 56,67 |
| 1007 00 90 | Sirek v zrnju, razen hibridnega, za setev | 37,35 |

Oznaka KN

Poimenovanje blaga

Uvozna dajatev (1)

(v EUR/t)

1001 10 00

Pšenica durum visoke kakovosti

0,00

srednje kakovosti

0,00

nizke kakovosti

0,00

1001 90 91

Pšenica navadna, semenska

0,00

ex 1001 90 99

Navadna pšenica visoke kakovosti, razen semenske

0,00

1002 00 00

Rž

37,35

1005 10 90

Semenska koruza, razen hibridne

56,67

1005 90 00

Koruza, razen semenske (2)

56,67

1007 00 90

Sirek v zrnju, razen hibridnega, za setev

37,35

---

(1)  Za blago, ki pride v Skupnost preko Atlantskega oceana ali Sueškega prekopa (člen 2(4) Uredbe (ES) št. 1249/96), je uvoznik upravičen do znižanja dajatev v višini:

| — | 3 EUR/t, če je razkladalno pristanišče v Sredozemskem morju, ali v višini |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, če je razkladalno pristanišče v Sredozemskem morju, ali v višini

| — | 2 EUR/t, če je razkladalno pristanišče na Irskem, v Združenem kraljestvu, na Danskem, v Estoniji, v Latviji, v Litvi, na Poljskem, Finskem, Švedskem ali atlantski obali Iberskega polotoka. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, če je razkladalno pristanišče na Irskem, v Združenem kraljestvu, na Danskem, v Estoniji, v Latviji, v Litvi, na Poljskem, Finskem, Švedskem ali atlantski obali Iberskega polotoka.

(2)  Uvoznik je upravičen do pavšalnega znižanja 24 EUR/t, če so izpolnjeni pogoji iz člena 2(5) Uredbe (ES) št. 1249/96.

---

PRILOGA II

Podatki za izračun dajatev

obdobje od 15.4.2005–28.4.2005

| 1. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:











  Borzne kotacije | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodi (% proteinov pri 12 % vlage) | HRS2 (14 %) | YC3 | HAD2 | srednja kakovost (1) | nizka kakovost (2) | US barley 2 |
| Kotacija (EUR/t) | 106,75 (3) | 63,41 | 157,46 | 147,46 | 127,46 | 85,11 |
| Premija za Zaliv (EUR/t) | — | 11,51 | — | | | — |
| Premija za Velika jezera (EUR/t) | 22,90 | — | — | | | — |

1.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

Borzne kotacije

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Proizvodi (% proteinov pri 12 % vlage)

HRS2 (14 %)

YC3

HAD2

srednja kakovost (1)

nizka kakovost (2)

US barley 2

Kotacija (EUR/t)

106,75 (3)

63,41

157,46

147,46

127,46

85,11

Premija za Zaliv (EUR/t)

—

11,51

—

—

Premija za Velika jezera (EUR/t)

22,90

—

—

—

| 2. | Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:
  Prevoz/stroški: Mehiški zaliv–Rotterdam: 30,43 EUR/t; Velika jezera–Rotterdam: 39,57 EUR/t. |
| --- | --- |

2.

Povprečja za referenčno obdobje iz člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

Prevoz/stroški: Mehiški zaliv–Rotterdam: 30,43 EUR/t; Velika jezera–Rotterdam: 39,57 EUR/t.

| 3. | Subvencije iz tretjega odstavka člena 4(2) Uredbe (ES) št. 1249/96: | 0,00 EUR/t (HW 2)
  0,00 EUR/t (SRW 2). |
| --- | --- | --- |

3.

Subvencije iz tretjega odstavka člena 4(2) Uredbe (ES) št. 1249/96:

0,00 EUR/t (HW 2)

0,00 EUR/t (SRW 2).

---

(1)  Znižanje za 10 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(2)  Znižanje za 30 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

(3)  Vključena premija 14 EUR/t (člen 4(3) Uredbe (ES) št. 1249/96).

---

| 30.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 110/33 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 110/33

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 689/2005

z dne 29. aprila 2005

o določitvi proizvodnega nadomestila za beli sladkor, ki se uporablja v kemični industriji za obdobje od 1. do 31. maja 2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trga v sektorju sladkorja (1), in zlasti alinee 5 odstavka 5 člena 7,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 1260/2001 se lahko dodelijo proizvodna nadomestila za proizvode, naštete v členu 1(1)(a) in (f) te Uredbe, za sirupe, naštete v točki (d) tega odstavka, in kemično čiste fruktoze z oznako 1702 50 00 kot vmesni proizvod, ki so v enem od položajev iz člena 23(2) Pogodbe in se uporabljajo za izdelavo nekaterih proizvodov v kemični industriji. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 1260/2001 se lahko dodelijo proizvodna nadomestila za proizvode, naštete v členu 1(1)(a) in (f) te Uredbe, za sirupe, naštete v točki (d) tega odstavka, in kemično čiste fruktoze z oznako 1702 50 00 kot vmesni proizvod, ki so v enem od položajev iz člena 23(2) Pogodbe in se uporabljajo za izdelavo nekaterih proizvodov v kemični industriji.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 1265/2001 z dne 27. junija 2001 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 o dodeljevanju proizvodnih nadomestil za nekatere sladkorne proizvode, ki se uporabljajo v kemični industriji (2), predvideva, da se ta nadomestila določijo na podlagi nadomestila, določenega za beli sladkor. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 1265/2001 z dne 27. junija 2001 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 o dodeljevanju proizvodnih nadomestil za nekatere sladkorne proizvode, ki se uporabljajo v kemični industriji (2), predvideva, da se ta nadomestila določijo na podlagi nadomestila, določenega za beli sladkor.

| (3) | Člen 9 Uredbe (ES) št. 1265/2001 predvideva, da se proizvodno nadomestilo za beli sladkor določa mesečno za obdobja, ki se vsak mesec začnejo s prvim dnem v mesecu. |
| --- | --- |

(3)

Člen 9 Uredbe (ES) št. 1265/2001 predvideva, da se proizvodno nadomestilo za beli sladkor določa mesečno za obdobja, ki se vsak mesec začnejo s prvim dnem v mesecu.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za sladkor –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Proizvodno nadomestilo za beli sladkor iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1265/2001 je določeno na 31,805 EUR/100 kg neto teže za obdobje od 1. do 31. maja 2005.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 1. maja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. aprila 2005.

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

1

(2)  UL L 178, 30.6.2001, str. 63.

2

---

| 30.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 110/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 110/34

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 690/2005

z dne 29. aprila 2005

o določitvi najvišjega nadomestila za izvoz dobro brušenega dolgozrnatega riža B v nekatere tretje države v okviru razpisa, izdanega v Uredbi (ES) št. 2032/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga z rižem (1), in zlasti člena 14(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2032/2004 (2) je bil izdan razpis za izvozna nadomestila za riž. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2032/2004 (2) je bil izdan razpis za izvozna nadomestila za riž.

| (2) | Člen 5 Uredbe Komisije (EGS) št. 584/75 (3) predvideva, da lahko Komisija v skladu s postopkom, opredeljenim v členu 26(2) Uredbe (ES) št. 1785/2003, ter na podlagi predloženih ponudb določi največje izvozno nadomestilo. Pri tej določitvi je treba upoštevati kriterije, določene v členu 14(4) Uredbe (ES) št. 1785/2003. Na razpisu je izbran vsak ponudnik, katerega ponudba je enaka ali nižja od največjega izvoznega nadomestila. |
| --- | --- |

(2)

Člen 5 Uredbe Komisije (EGS) št. 584/75 (3) predvideva, da lahko Komisija v skladu s postopkom, opredeljenim v členu 26(2) Uredbe (ES) št. 1785/2003, ter na podlagi predloženih ponudb določi največje izvozno nadomestilo. Pri tej določitvi je treba upoštevati kriterije, določene v členu 14(4) Uredbe (ES) št. 1785/2003. Na razpisu je izbran vsak ponudnik, katerega ponudba je enaka ali nižja od največjega izvoznega nadomestila.

| (3) | Iz uporabe zgoraj omenjenih kriterijev ob sedanjih razmerah na trgu zadevnega riža sledi, da je treba določiti najvišje izvozno nadomestilo v višini, navedeni v členu 1. |
| --- | --- |

(3)

Iz uporabe zgoraj omenjenih kriterijev ob sedanjih razmerah na trgu zadevnega riža sledi, da je treba določiti najvišje izvozno nadomestilo v višini, navedeni v členu 1.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Najvišje izvozno nadomestilo za izvoz dobro brušenega dolgozrnatega riža B v nekatere tretje države v okviru razpisa, izdanega v Uredbi (ES) št. 2032/2004, se na osnovi ponudb, oddanih od 25. do 28. aprila 2005, določi na 57,00 EUR/t.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 30. aprila 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. aprila 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 96.

1

(2)  UL L 353, 27.11.2004, str. 6.

2

(3)  UL L 61, 7.3.1975, str. 25. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1948/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 18).

3

---

| 30.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 110/35 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 110/35

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 691/2005

z dne 29. aprila 2005

v zvezi s ponudbami, predloženimi v okviru razpisa za izvoz dobro brušenega okroglozrnatega, srednjezrnatega in dolgozrnatega riža A v nekatere tretje države, izdanega v Uredbi (ES) št. 2031/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za riž (1) in zlasti člena 14(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2031/2004 (2) je bil odprt razpis za izvozna nadomestila za riž. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2031/2004 (2) je bil odprt razpis za izvozna nadomestila za riž.

| (2) | V skladu s členom 5 Uredbe Komisije (EGS) št. 584/75 (3) se lahko Komisija v skladu s postopkom, določenim v členu 26(2) Uredbe (ES) št. 1785/2003, in na podlagi predloženih ponudb, odloči, da se pogodba ne dodeli. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 5 Uredbe Komisije (EGS) št. 584/75 (3) se lahko Komisija v skladu s postopkom, določenim v členu 26(2) Uredbe (ES) št. 1785/2003, in na podlagi predloženih ponudb, odloči, da se pogodba ne dodeli.

| (3) | Na podlagi meril, določenih v členu 14(4) Uredbe (ES) št. 1785/2003, se najvišjega izvoznega nadomestila ne sme določiti. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi meril, določenih v členu 14(4) Uredbe (ES) št. 1785/2003, se najvišjega izvoznega nadomestila ne sme določiti.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Med ponudbami, predloženimi od 25. do 28. aprila 2005 v okviru razpisa, izdanega v Uredbi (ES) št. 2031/2004, za izvozno nadomestilo za dobro brušen okroglozrnat, srednjezrnat in dolgozrnat riž A za izvoz v nekatere tretje države, se ne izbere nobena ponudba.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 30. aprila 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 29. aprila 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 96.

1

(2)  UL L 353, 27.11.2004, str. 3.

2

(3)  UL L 61, 7.3.1975, str. 25. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1948/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 18).

3

---

| 30.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 110/36 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 110/36

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2005/31/ES

z dne 29. aprila 2005

o spremembi Direktive Sveta 84/500/EGS glede izjave o skladnosti in meril učinkovitosti analizne metode za keramične izdelke, namenjene za stik z živili

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1935/2004 z dne 27. oktobra 2004 o materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili, in o razveljavitvi direktiv 80/590/EGS in 89/109/EGS (1), ter zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Sveta 84/500/EGS z dne 15. oktobra 1984 o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanaša na keramične izdelke, namenjene za stik z živili (2), je poseben ukrep v smislu člena 5 Uredbe (ES) št. 1935/2004. Obravnava možno migracijo svinca in kadmija iz keramičnih izdelkov, ki so kot končni izdelki namenjeni za stik z živili ali so v stiku z živili in so temu namenjeni. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 84/500/EGS z dne 15. oktobra 1984 o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanaša na keramične izdelke, namenjene za stik z živili (2), je poseben ukrep v smislu člena 5 Uredbe (ES) št. 1935/2004. Obravnava možno migracijo svinca in kadmija iz keramičnih izdelkov, ki so kot končni izdelki namenjeni za stik z živili ali so v stiku z živili in so temu namenjeni.

| (2) | Člen 16 Uredbe (ES) št. 1935/2004 določa, da morajo posebni ukrepi zahtevati, da se materialom in izdelkom, ki jih ti ukrepi zajemajo, priloži pisna izjava, da so skladni s predpisi, ki se zanje uporabljajo. |
| --- | --- |

(2)

Člen 16 Uredbe (ES) št. 1935/2004 določa, da morajo posebni ukrepi zahtevati, da se materialom in izdelkom, ki jih ti ukrepi zajemajo, priloži pisna izjava, da so skladni s predpisi, ki se zanje uporabljajo.

| (3) | Navedena zahteva še ni opredeljena v Direktivi 84/500/EGS. To obveznost bi bilo treba določiti za vse keramične izdelke, ki še niso prišli v stik z živili, da bi jih jasno razlikovali od dekorativnih izdelkov. |
| --- | --- |

(3)

Navedena zahteva še ni opredeljena v Direktivi 84/500/EGS. To obveznost bi bilo treba določiti za vse keramične izdelke, ki še niso prišli v stik z živili, da bi jih jasno razlikovali od dekorativnih izdelkov.

| (4) | Pristojni nacionalni organi bi morali imeti dostop do dokumentov, ki dokazujejo, da so keramični izdelki v skladu z mejnimi vrednostmi za migracijo svinca in kadmija. Zato bi jim moral proizvajalec ali uvoznik v Skupnost na njihovo zahtevo predložiti informacije o izvedeni analizi. |
| --- | --- |

(4)

Pristojni nacionalni organi bi morali imeti dostop do dokumentov, ki dokazujejo, da so keramični izdelki v skladu z mejnimi vrednostmi za migracijo svinca in kadmija. Zato bi jim moral proizvajalec ali uvoznik v Skupnost na njihovo zahtevo predložiti informacije o izvedeni analizi.

| (5) | Direktiva 84/500/EGS določa metodo analize svinca in kadmija. Na tem področju je prišlo do tehnološkega napredka in analizna metoda, opredeljena v navedeni direktivi, je samo ena od več možnih metod. Ta direktiva bi morala upoštevati tehnološki napredek in določiti sklop meril učinkovitosti, s katerim mora biti skladna analizna metoda, ob upoštevanju Direktive Komisije 2001/22/ES z dne 8. marca 2001 o določitvi postopkov vzorčenja in analiznih metod za uradni nadzor vsebnosti svinca, kadmija, živega srebra in 3-MCPD v živilih (3). |
| --- | --- |

(5)

Direktiva 84/500/EGS določa metodo analize svinca in kadmija. Na tem področju je prišlo do tehnološkega napredka in analizna metoda, opredeljena v navedeni direktivi, je samo ena od več možnih metod. Ta direktiva bi morala upoštevati tehnološki napredek in določiti sklop meril učinkovitosti, s katerim mora biti skladna analizna metoda, ob upoštevanju Direktive Komisije 2001/22/ES z dne 8. marca 2001 o določitvi postopkov vzorčenja in analiznih metod za uradni nadzor vsebnosti svinca, kadmija, živega srebra in 3-MCPD v živilih (3).

| (6) | V skladu z načelom sorazmernosti je za doseganje temeljnega cilja zagotavljanja prostega pretoka keramičnih izdelkov, namenjenih za stik z živili, potrebno in primerno, da se določijo pravila za pravilno izvajanje Direktive 84/500/EGS. Ta direktiva ne gre preko tega, kar je potrebno za doseganje zasledovanih ciljev, v skladu s tretjim odstavkom člena 5 Pogodbe. |
| --- | --- |

(6)

V skladu z načelom sorazmernosti je za doseganje temeljnega cilja zagotavljanja prostega pretoka keramičnih izdelkov, namenjenih za stik z živili, potrebno in primerno, da se določijo pravila za pravilno izvajanje Direktive 84/500/EGS. Ta direktiva ne gre preko tega, kar je potrebno za doseganje zasledovanih ciljev, v skladu s tretjim odstavkom člena 5 Pogodbe.

| (7) | Direktivo 84/500/EGS bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Direktivo 84/500/EGS bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 84/500/EGS se spremeni:

| 1. | Vstavi se naslednji člen 2a:
  „Člen 2a
  1.   Keramične izdelke, ki še niso v stiku z živili, v fazah trženja, vključno s prodajo na drobno, spremlja pisna izjava v skladu s členom 16 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1935/2004 (4).
  Navedeno izjavo izda proizvajalec ali prodajalec s sedežem v Skupnosti; izjava vsebuje informacije, določene v Prilogi III k tej direktivi.
  2.   Na zahtevo pristojnih nacionalnih organov proizvajalec ali uvoznik v Skupnost predloži ustrezno dokumentacijo, ki dokazuje, da so keramični izdelki v skladu z mejnimi vrednostmi za migracijo svinca in kadmija, navedenimi v členu 2. Navedena dokumentacija vsebuje izsledke izvedene analize, preskusne pogoje ter ime in naslov laboratorija, ki je opravil preskus. |
| --- | --- |

1.

Vstavi se naslednji člen 2a:

„Člen 2a

1.   Keramične izdelke, ki še niso v stiku z živili, v fazah trženja, vključno s prodajo na drobno, spremlja pisna izjava v skladu s členom 16 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1935/2004 (4).

Navedeno izjavo izda proizvajalec ali prodajalec s sedežem v Skupnosti; izjava vsebuje informacije, določene v Prilogi III k tej direktivi.

2.   Na zahtevo pristojnih nacionalnih organov proizvajalec ali uvoznik v Skupnost predloži ustrezno dokumentacijo, ki dokazuje, da so keramični izdelki v skladu z mejnimi vrednostmi za migracijo svinca in kadmija, navedenimi v členu 2. Navedena dokumentacija vsebuje izsledke izvedene analize, preskusne pogoje ter ime in naslov laboratorija, ki je opravil preskus.

| 2. | Priloga II se nadomesti z besedilom iz Priloge I k tej direktivi. |
| --- | --- |

2.

Priloga II se nadomesti z besedilom iz Priloge I k tej direktivi.

| 3. | Doda se nova Priloga III, katere besedilo je navedeno v Prilogi II k tej direktivi. |
| --- | --- |

3.

Doda se nova Priloga III, katere besedilo je navedeno v Prilogi II k tej direktivi.

Člen 2

1.   Države članice sprejmejo in objavijo najkasneje do 20. maja 2006 zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Države članice takoj posredujejo Komisiji besedila navedenih predpisov in tabelo ujemanja med njimi in to direktivo.

Navedene predpise uporabljajo tako, da:

| (a) | dovoljujejo trgovanje in uporabo keramičnih izdelkov, ki so v skladu s to direktivo, od 20. maja 2006; |
| --- | --- |

(a)

dovoljujejo trgovanje in uporabo keramičnih izdelkov, ki so v skladu s to direktivo, od 20. maja 2006;

| (b) | prepovedo izdelovanje in uvažanje keramičnih izdelkov v Skupnost, ki niso v skladu s to direktivo od 20. maja 2007. |
| --- | --- |

(b)

prepovedo izdelovanje in uvažanje keramičnih izdelkov v Skupnost, ki niso v skladu s to direktivo od 20. maja 2007.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 29. aprila 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 338, 13.11.2004, str. 4.

1

(2)  UL L 277, 20.10.1984, str. 12.

2

(3)  UL L 77, 16.3.2001, str. 14. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2005/4/ES (UL L 19, 21.1.2005, str. 50).

3

(4)  UL L 338, 13.11.2004, str. 4.“

4

---

PRILOGA I

„PRILOGA II

ANALIZNE METODE ZA DOLOČITEV MIGRACIJE SVINCA IN KADMIJA

1.   Predmet in področje uporabe

Metoda omogoča določitev specifične migracije svinca in/ali kadmija.

2.   Princip

Določitev specifične migracije svinca in/ali kadmija se izvede z instrumentalno analizno metodo, ki izpolnjuje merila učinkovitosti iz točke 4.

3.   Reagenti

| — | Vsi reagenti morajo biti analitske kakovosti, če ni drugače določeno. |
| --- | --- |

—

Vsi reagenti morajo biti analitske kakovosti, če ni drugače določeno.

| — | ‚Voda‘ vedno pomeni destilirano vodo oziroma vodo ustrezne kakovosti. |
| --- | --- |

—

‚Voda‘ vedno pomeni destilirano vodo oziroma vodo ustrezne kakovosti.

3.1   4 % (v/v) ocetna kislina v vodni raztopini

40 ml ledocetne kisline se razredči z vodo do 1 000 ml.

3.2   Koncentrirane standardne raztopine

Pripravijo se temeljne standardne raztopine, ki vsebujejo 1 000 mg/l svinca in najmanj 500 mg/l kadmija v 4 % raztopini ocetne kisline, kot izhaja iz točke 3.1.

4.   Merila učinkovitosti instrumentalne analizne metode

| 4.1 | Meja zaznavnosti za svinec in kadmij mora biti enaka ali nižja kot:






  — | 0,1 mg/l za svinec, |
| --- | --- | --- |

4.1

Meja zaznavnosti za svinec in kadmij mora biti enaka ali nižja kot:

—

0,1 mg/l za svinec,

| — | 0,01 mg/l za kadmij. |
| --- | --- |

—

0,01 mg/l za kadmij.

Meja zaznavnosti je opredeljena kot koncentracija elementa v 4 % raztopini ocetne kisline, kot izhaja iz točke 3.1, ki dá signal, dvakrat močnejši od šuma ozadja instrumenta.

| 4.2 | Meja količinske določitve za svinec in kadmij mora biti enaka ali nižja kot:






  — | 0,2 mg/l za svinec, |
| --- | --- | --- |

4.2

Meja količinske določitve za svinec in kadmij mora biti enaka ali nižja kot:

—

0,2 mg/l za svinec,

| — | 0,02 mg/l za kadmij. |
| --- | --- |

—

0,02 mg/l za kadmij.

| 4.3 | Predelava. Predelava svinca in kadmija, dodanih 4 % raztopini ocetne kisline, kot izhaja iz točke 3.1, mora biti med 80 in 120 % dodane količine. |
| --- | --- |

4.3

Predelava. Predelava svinca in kadmija, dodanih 4 % raztopini ocetne kisline, kot izhaja iz točke 3.1, mora biti med 80 in 120 % dodane količine.

| 4.4 | Specifičnost. Pri uporabljeni instrumentalni analizni metodi ne sme biti interferenc zaradi matriksa in spektralnih interferenc. |
| --- | --- |

4.4

Specifičnost. Pri uporabljeni instrumentalni analizni metodi ne sme biti interferenc zaradi matriksa in spektralnih interferenc.

5.   Postopek

5.1   Priprava vzorca

Vzorec mora biti čist, brez maščob ali drugih snovi, ki bi lahko vplivale na preskus.

Vzorec se opere v raztopini tekočega gospodinjskega detergenta pri temperaturi približno 40 °C. Vzorec se splakne najprej s tekočo vodo, nato pa z destilirano vodo oziroma z vodo ustrezne kakovosti. Pusti se, da voda odteče, in se vzorec osuši, tako da na njem ne ostanejo madeži. Očiščene površine za preskus se ne sme več dotikati.

5.2   Določitev svinca in/ali kadmija

| — | Tako pripravljeni vzorec se preskusi pod pogoji, določenimi v Prilogi I. |
| --- | --- |

—

Tako pripravljeni vzorec se preskusi pod pogoji, določenimi v Prilogi I.

| — | Pred odvzemom preskusne raztopine za določanje svinca in/ali kadmija se vsebina vzorca primerno premeša, da se ne izgubi del raztopine in se preskušana površina ne odrgne. |
| --- | --- |

—

Pred odvzemom preskusne raztopine za določanje svinca in/ali kadmija se vsebina vzorca primerno premeša, da se ne izgubi del raztopine in se preskušana površina ne odrgne.

| — | Za vsako serijo določitev se izvede slepi preskus z reagenti. |
| --- | --- |

—

Za vsako serijo določitev se izvede slepi preskus z reagenti.

| — | Svinec in/ali kadmij se določita pod ustreznimi pogoji.“ |
| --- | --- |

—

Svinec in/ali kadmij se določita pod ustreznimi pogoji.“

---

PRILOGA II

„PRILOGA III

IZJAVA O SKLADNOSTI

Pisna izjava iz člena 2a(1) vsebuje naslednje informacije:

| 1. | identiteto in naslov družbe, ki izdeluje končni keramični izdelek, in uvoznika, ki ga uvaža v Skupnost; |
| --- | --- |

1.

identiteto in naslov družbe, ki izdeluje končni keramični izdelek, in uvoznika, ki ga uvaža v Skupnost;

| 2. | identiteto keramičnega izdelka; |
| --- | --- |

2.

identiteto keramičnega izdelka;

| 3. | datum izjave; |
| --- | --- |

3.

datum izjave;

| 4. | potrditev, da je keramični izdelek v skladu z ustreznimi zahtevami iz te direktive in Uredbe (ES) št. 1935/2004. |
| --- | --- |

4.

potrditev, da je keramični izdelek v skladu z ustreznimi zahtevami iz te direktive in Uredbe (ES) št. 1935/2004.

Pisna izjava omogoča enostavno prepoznavanje blaga, za katero je bila izdana, in se obnovi, ko bistvene spremembe proizvodnje povzročijo spremembe na področju migracije svinca in kadmija.“

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

| 30.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 110/40 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 110/40

---

SKLEP SVETA

z dne 22. decembra 2004

o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Kneževino Monako o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti

(2005/347/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 94 v povezavi s prvim pododstavkom odstavka 2, prvim pododstavkom odstavka 3 in odstavkom 4 člena 300 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Dne 16. oktobra 2001 je Svet pooblastil Komisijo za pogajanja s Kneževino Monako o sporazumu, ki bi zagotovil, da bo ta država sprejela ukrepe, ki so enakovredni tistim, ki morajo biti uporabljeni v okviru Skupnosti za zagotovitev dejanskega obdavčevanja dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti. |
| --- | --- |

(1)

Dne 16. oktobra 2001 je Svet pooblastil Komisijo za pogajanja s Kneževino Monako o sporazumu, ki bi zagotovil, da bo ta država sprejela ukrepe, ki so enakovredni tistim, ki morajo biti uporabljeni v okviru Skupnosti za zagotovitev dejanskega obdavčevanja dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti.

| (2) | Besedilo sporazuma, ki predstavlja rezultat teh pogajanj, je skladno s pogajalskimi direktivami, ki jih je sprejel Svet. Sporazum spremlja Izjava o nameri med Evropsko skupnostjo in Kneževino Monako. Obe besedili sta priloženi Sklepu Sveta 2005/35/ES (2). |
| --- | --- |

(2)

Besedilo sporazuma, ki predstavlja rezultat teh pogajanj, je skladno s pogajalskimi direktivami, ki jih je sprejel Svet. Sporazum spremlja Izjava o nameri med Evropsko skupnostjo in Kneževino Monako. Obe besedili sta priloženi Sklepu Sveta 2005/35/ES (2).

| (3) | Uporaba določb Direktive 2003/48/ES (3) je odvisna od uporabe ukrepov, enakovrednih tistim, ki jih določa ta direktiva, s strani Kneževine Monako v skladu s sporazumom, ki sta ga sklenili ta država in Evropska skupnost. |
| --- | --- |

(3)

Uporaba določb Direktive 2003/48/ES (3) je odvisna od uporabe ukrepov, enakovrednih tistim, ki jih določa ta direktiva, s strani Kneževine Monako v skladu s sporazumom, ki sta ga sklenili ta država in Evropska skupnost.

| (4) | V skladu s Sklepom 2005/35/ES in s pridržkom naknadnega sprejetja sklepa o sklenitvi sporazuma je bil Sporazum v imenu Evropske skupnosti podpisan dne 7. decembra 2004. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s Sklepom 2005/35/ES in s pridržkom naknadnega sprejetja sklepa o sklenitvi sporazuma je bil Sporazum v imenu Evropske skupnosti podpisan dne 7. decembra 2004.

| (5) | Sporazum in spremno Izjavo o nameri je treba odobriti v imenu Skupnosti. |
| --- | --- |

(5)

Sporazum in spremno Izjavo o nameri je treba odobriti v imenu Skupnosti.

| (6) | Treba je predvideti enostaven in hiter postopek za morebitne prilagoditve prilog I in II Sporazuma – |
| --- | --- |

(6)

Treba je predvideti enostaven in hiter postopek za morebitne prilagoditve prilog I in II Sporazuma –

SKLENIL:

Člen 1

Sporazum med Evropsko skupnostjo in Kneževino Monako o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti, se odobri v imenu Evropske skupnosti.

Besedili Sporazuma in Izjave o nameri sta priloženi temu sklepu (4).

Člen 2

Komisija je pooblaščena, da v imenu Skupnosti odobri spremembe prilog k Sporazumu, ki so potrebne za uskladitev prilog s podatki o pristojnih organih, ki izvirajo iz uradnih obvestil iz točke (a) člena 5 Direktive 2003/48/ES, in s podatki iz Priloge k Direktivi.

Člen 3

Predsednik Sveta v imenu Evropske skupnosti pošlje uradno obvestilo iz člena 16(1) Sporazuma (5).

Člen 4

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 22. decembra 2004

Za Svet

Predsednik

C. VEERMAN

---

(1)  Mnenje z dne 2. decembra 2004 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  UL L 19, 21.1.2005, str. 53.

2

(3)  UL L 157, 26.6.2003, str. 38. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/66/ES (UL L 168, 1.5.2004, str. 35).

3

(4)  UL L 19, 21.1.2005, str. 55.

4

(5)  Datum začetka veljavnosti Sporazuma bo Generalni sekretariat Sveta objavil v Uradnem listu Evropske unije.

5

Uradnem listu Evropske unije

---

| 30.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 110/42 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 110/42

---

ODLOČBA SVETA

z dne 18. januarja 2005

o ugotovitvi v skladu s členom 104(8) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ali je Madžarska učinkovito ukrepala na podlagi priporočil Sveta v skladu s členom 104(7) Pogodbe

(2005/348/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(8) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 104 Pogodbe se morajo države članice izogibati čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 104 Pogodbe se morajo države članice izogibati čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.

| (2) | Temeljni cilj Pakta za stabilnost in rast so zdrave javne finance kot sredstvo za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest. Pakt za stabilnost in rast vključuje Uredbo Sveta (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (1) iz člena 104 Pogodbe, z namenom zagotoviti hitro zmanjšanje čezmernega splošnega javnofinančnega primanjkljaja. |
| --- | --- |

(2)

Temeljni cilj Pakta za stabilnost in rast so zdrave javne finance kot sredstvo za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest. Pakt za stabilnost in rast vključuje Uredbo Sveta (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (1) iz člena 104 Pogodbe, z namenom zagotoviti hitro zmanjšanje čezmernega splošnega javnofinančnega primanjkljaja.

| (3) | Amsterdamska resolucija Evropskega Sveta o Paktu za stabilnost in rast z dne 17. junija 1997 (2) slovesno poziva vse strani, tj. države članice, Svet in Komisijo, da natančno in pravočasno izvajajo Pogodbo in Pakt za stabilnost in rast. |
| --- | --- |

(3)

Amsterdamska resolucija Evropskega Sveta o Paktu za stabilnost in rast z dne 17. junija 1997 (2) slovesno poziva vse strani, tj. države članice, Svet in Komisijo, da natančno in pravočasno izvajajo Pogodbo in Pakt za stabilnost in rast.

| (4) | Svet je z Odločbo 2004/918/ES (3) v skladu s členom 104(6) Pogodbe ugotovil, da na Madžarskem obstaja čezmerni primanjkljaj. |
| --- | --- |

(4)

Svet je z Odločbo 2004/918/ES (3) v skladu s členom 104(6) Pogodbe ugotovil, da na Madžarskem obstaja čezmerni primanjkljaj.

| (5) | Svet je 5. julija 2004 v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe (ES) št. 1467/97 sprejel priporočilo madžarskim organom z namenom, da se kar najhitreje odpravi čezmerni primanjkljaj in da v okviru srednjeročnega obdobja ukrepajo z namenom doseči cilj zmanjšanja primanjkljaja pod 3 % BDP do leta 2008 na verodostojen in trajnosten način, v skladu s potjo za zmanjšanje primanjkljaja, določeno v konvergenčnem programu, ki so ga predložili madžarski organi in ki je bil potrjen v Mnenju Sveta z dne 5. julija 2004 (4). V priporočilu je za madžarsko vlado določen rok, da do 5. novembra 2004 sprejme učinkovite ukrepe za dosego ciljnega primanjkljaja 4,1 % BDP za leto 2005. Svet je v tem priporočilu Republiki Madžarski prav tako priporočil, da odločno izvede ukrepe, ki so bili predvideni v konvergenčnem programu iz maja 2004, in zlasti, da je v pripravljenosti, da po potrebi uvede dodatne ukrepe za dosego ciljnega javnofinančnega primanjkljaja 4,6 % BDP za leto 2005. Poleg tega je Svet pozval madžarske organe, da izkoristijo vsako priložnost za pospešitev fiskalnega prilagajanja; da izvedejo predvidene reforme javne uprave ter zdravstvenega in izobraževalnega sistema; in zagotovijo ustrezno financiranje napovedanih znižanj davkov ter da se njihova izvedba pogojuje z doseganjem ciljnih primanjkljajev. |
| --- | --- |

(5)

Svet je 5. julija 2004 v skladu s členom 104(7) Pogodbe in členom 3(4) Uredbe (ES) št. 1467/97 sprejel priporočilo madžarskim organom z namenom, da se kar najhitreje odpravi čezmerni primanjkljaj in da v okviru srednjeročnega obdobja ukrepajo z namenom doseči cilj zmanjšanja primanjkljaja pod 3 % BDP do leta 2008 na verodostojen in trajnosten način, v skladu s potjo za zmanjšanje primanjkljaja, določeno v konvergenčnem programu, ki so ga predložili madžarski organi in ki je bil potrjen v Mnenju Sveta z dne 5. julija 2004 (4). V priporočilu je za madžarsko vlado določen rok, da do 5. novembra 2004 sprejme učinkovite ukrepe za dosego ciljnega primanjkljaja 4,1 % BDP za leto 2005. Svet je v tem priporočilu Republiki Madžarski prav tako priporočil, da odločno izvede ukrepe, ki so bili predvideni v konvergenčnem programu iz maja 2004, in zlasti, da je v pripravljenosti, da po potrebi uvede dodatne ukrepe za dosego ciljnega javnofinančnega primanjkljaja 4,6 % BDP za leto 2005. Poleg tega je Svet pozval madžarske organe, da izkoristijo vsako priložnost za pospešitev fiskalnega prilagajanja; da izvedejo predvidene reforme javne uprave ter zdravstvenega in izobraževalnega sistema; in zagotovijo ustrezno financiranje napovedanih znižanj davkov ter da se njihova izvedba pogojuje z doseganjem ciljnih primanjkljajev.

| (6) | Svet v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 1467/97 pri presojanju, ali so bili kot odgovor na njegova priporočila v skladu s členom 104(7) Pogodbe sprejeti učinkoviti ukrepi, opre svojo odločitev na javno objavljene odločitve vlade zadevne države članice. |
| --- | --- |

(6)

Svet v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 1467/97 pri presojanju, ali so bili kot odgovor na njegova priporočila v skladu s členom 104(7) Pogodbe sprejeti učinkoviti ukrepi, opre svojo odločitev na javno objavljene odločitve vlade zadevne države članice.

| (7) | Ocena javno objavljenih odločitev, ki jih je Republika Madžarska sprejela od izdaje priporočila Sveta v skladu s členom 104(7) Pogodbe do roka, določenega v navedenem priporočilu, vodi do naslednjih ugotovitev:






  — | madžarska vlada je po priporočilu Sveta sprejela številne dodatne ukrepe. Ti so temeljili na odhodkih in so prispevali k znatnem zmanjšanju proračunskega primanjkljaja za leto 2004 v primerjavi z letom 2003 ter k ugodnejši in trajnostni preusmeritvi rasti. Sprejeti ukrepi pa niso bili zadostni, da bi dosegli v skladu s priporočilom Sveta zastavljen proračunski primanjkljaj 4,6 % za leto 2004, ki bo najverjetneje znatno prekoračen, |
| --- | --- | --- |

(7)

Ocena javno objavljenih odločitev, ki jih je Republika Madžarska sprejela od izdaje priporočila Sveta v skladu s členom 104(7) Pogodbe do roka, določenega v navedenem priporočilu, vodi do naslednjih ugotovitev:

—

madžarska vlada je po priporočilu Sveta sprejela številne dodatne ukrepe. Ti so temeljili na odhodkih in so prispevali k znatnem zmanjšanju proračunskega primanjkljaja za leto 2004 v primerjavi z letom 2003 ter k ugodnejši in trajnostni preusmeritvi rasti. Sprejeti ukrepi pa niso bili zadostni, da bi dosegli v skladu s priporočilom Sveta zastavljen proračunski primanjkljaj 4,6 % za leto 2004, ki bo najverjetneje znatno prekoračen,

| — | v proračunu za leto 2005 so razglasili številne ukrepe za nadaljnje zmanjšanje proračunskega primanjkljaja, vključno z rezervo „za nujne primere“ v višini 0,5 % BDP za primer prekoračitve cilja za leto 2005. Ti ukrepi pa ne bodo zadostni, da bi dosegli v skladu s priporočilom Sveta zastavljen proračunski primanjkljaj 4,1 % BDP, ki bo najverjetneje znatno prekoračen, |
| --- | --- |

—

v proračunu za leto 2005 so razglasili številne ukrepe za nadaljnje zmanjšanje proračunskega primanjkljaja, vključno z rezervo „za nujne primere“ v višini 0,5 % BDP za primer prekoračitve cilja za leto 2005. Ti ukrepi pa ne bodo zadostni, da bi dosegli v skladu s priporočilom Sveta zastavljen proračunski primanjkljaj 4,1 % BDP, ki bo najverjetneje znatno prekoračen,

| — | z ukrepi, ki jih je do sedaj sprejela madžarska vlada, ne bo mogoče preprečiti odklona od načrtovane prilagoditvene poti v okviru konvergenčnega programa iz maja 2005. V tem smislu je treba z odločnimi ukrepi za fiskalno konsolidacijo in odločnejšim izvajanjem strukturnih reform podpreti nadaljnjo zavezanost madžarske vlade, da do leta 2008 odpravi čezmerni primanjkljaj. |
| --- | --- |

—

z ukrepi, ki jih je do sedaj sprejela madžarska vlada, ne bo mogoče preprečiti odklona od načrtovane prilagoditvene poti v okviru konvergenčnega programa iz maja 2005. V tem smislu je treba z odločnimi ukrepi za fiskalno konsolidacijo in odločnejšim izvajanjem strukturnih reform podpreti nadaljnjo zavezanost madžarske vlade, da do leta 2008 odpravi čezmerni primanjkljaj.

| (8) | Člen 104(8) Pogodbe navaja, da kadar Svet ugotovi, da na podlagi njegovega priporočila v skladu s členom 104(7) Pogodbe niso bili sprejeti učinkoviti ukrepi, lahko to priporočilo objavi. V skladu z Resolucijo Evropskega sveta o Paktu za stabilnost in rast se je Republika Madžarska strinjala, da se Priporočilo objavi julija 2004 – |
| --- | --- |

(8)

Člen 104(8) Pogodbe navaja, da kadar Svet ugotovi, da na podlagi njegovega priporočila v skladu s členom 104(7) Pogodbe niso bili sprejeti učinkoviti ukrepi, lahko to priporočilo objavi. V skladu z Resolucijo Evropskega sveta o Paktu za stabilnost in rast se je Republika Madžarska strinjala, da se Priporočilo objavi julija 2004 –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Republika Madžarska na Priporočilo Sveta z dne 5. julija 2004 v roku, določenem v navedenem priporočilu, ni sprejela učinkovitih ukrepov.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Republiko Madžarsko.

V Bruslju, 18. januarja 2005

Za Svet

Predsednik

J.-C. JUNCKER

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 6.

1

(2)  UL C 236, 2.8.1997, str. 1.

2

(3)  UL L 389, 30.12.2004, str. 27.

3

(4)  UL C 320, 24.12.2004, str. 11.

4

---

Komisija

| 30.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 110/44 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 110/44

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 10. decembra 2003

o postopku iz člena 81 Pogodbe ES in iz člena 53 Sporazuma EGP

(Zadeva COMP/E-2/37.857 – organski peroksidi)

(notificirano pod dokumentarno številko K(2003) 4570 konč. in popravek K(2004) 4)

(Besedila v angleškem, nemškem in španskem jeziku so edina verodostojna)

(2005/349/ES)

10. decembra 2003 je Komisija sprejela odločbo (K(2003) 4570 konč.) v zvezi s postopkom iz člena 81 Pogodbe ES in iz člena 53 Sporazuma EGP. 7. januarja 2004 je Komisija s pisnim postopkom E/2/2004 (K(2004) 4) odobrila popravek nemške in španske različice Odločbe K(2003) 4570 konč. Komisija v skladu z določbami člena 21 Uredbe št. 17 (1) objavlja imena udeleženih strani in vsebino odločbe, ob upoštevanju upravičenega zanimanja za podjetja pri zaščiti poslovnih koristi. Nezaupna različica celotnega besedila odločbe se lahko v izvirnih jezikih in v delovnih jezikih Komisije najde na spletni strani GD COMP http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html

I.   POVZETEK KRŠITVE

Naslovniki in narava kršitve

| (1) | Ta odločba je naslovljena na naslednja podjetja in/ali podjetniška združenja:






  — | Akzo Nobel Chemicals International BV |
| --- | --- | --- |

(1)

Ta odločba je naslovljena na naslednja podjetja in/ali podjetniška združenja:

—

Akzo Nobel Chemicals International BV

| — | Akzo Nobel Polymer Chemicals BV |
| --- | --- |

—

Akzo Nobel Polymer Chemicals BV

| — | Akzo Nobel NV |
| --- | --- |

—

Akzo Nobel NV

| — | Atofina SA |
| --- | --- |

—

Atofina SA

| — | Degussa UK Holdings Limited |
| --- | --- |

—

Degussa UK Holdings Limited

| — | Peroxid Chemie GmbH & Co. KG |
| --- | --- |

—

Peroxid Chemie GmbH & Co. KG

| — | Peroxidos Organicos SA |
| --- | --- |

—

Peroxidos Organicos SA

| — | AC Treuhand AG. |
| --- | --- |

—

AC Treuhand AG.

| (2) | Že od leta 1971 so takrat najpomembnejši proizvajalci organskih peroksidov (Akzo Nobel Chemicals International BV, Akzo Nobel Polymer Chemicals BV in Luperox GmbH (ki je postal del najpomembnejšega nemškega hčerinskega podjetja Atofina SA), v nadaljevanju Akzo in Peroxid Chemie GmbH & Co. KG) sklenili stalni sporazum in tudi sodelovali pri tem stalnem sporazumu, ki je bil v nasprotju s členom 81(1) Pogodbe in s členom 53(1) Sporazuma EGP ter je občasno obsegal celotno ozemlje in občasno večino ozemlja Skupnosti in EGP, in s katerim so se sporazumeli o tržnih deležih, določili cene proizvodov, se sporazumeli in izvedli mehanizem za zviševanje cen, opredelili stranke in vzpostavili naprave za spremljanje in uveljavitev teh sporazumov. Podjetje Peroxidos Organicos SA (1975–1999) je sodelovalo pri posebnem dogovoru v sklopu splošnega sporazuma. Sodelovalo je tudi podjetje AC Treuhand AG (1993–1999). |
| --- | --- |

(2)

Že od leta 1971 so takrat najpomembnejši proizvajalci organskih peroksidov (Akzo Nobel Chemicals International BV, Akzo Nobel Polymer Chemicals BV in Luperox GmbH (ki je postal del najpomembnejšega nemškega hčerinskega podjetja Atofina SA), v nadaljevanju Akzo in Peroxid Chemie GmbH & Co. KG) sklenili stalni sporazum in tudi sodelovali pri tem stalnem sporazumu, ki je bil v nasprotju s členom 81(1) Pogodbe in s členom 53(1) Sporazuma EGP ter je občasno obsegal celotno ozemlje in občasno večino ozemlja Skupnosti in EGP, in s katerim so se sporazumeli o tržnih deležih, določili cene proizvodov, se sporazumeli in izvedli mehanizem za zviševanje cen, opredelili stranke in vzpostavili naprave za spremljanje in uveljavitev teh sporazumov. Podjetje Peroxidos Organicos SA (1975–1999) je sodelovalo pri posebnem dogovoru v sklopu splošnega sporazuma. Sodelovalo je tudi podjetje AC Treuhand AG (1993–1999).

Trajanje kršitve

| (3) | Trajanje sodelovanja:






  (a) | Akzo Nobel Chemicals International BV, Akzo Nobel Polymer Chemicals BV in Akzo Nobel NV od 1. januarja 1971 do 31. decembra 1999; |
| --- | --- | --- |

(3)

Trajanje sodelovanja:

(a)

Akzo Nobel Chemicals International BV, Akzo Nobel Polymer Chemicals BV in Akzo Nobel NV od 1. januarja 1971 do 31. decembra 1999;

| (b) | Atofina SA od 1. januarja 1971 do 31. decembra 1999; |
| --- | --- |

(b)

Atofina SA od 1. januarja 1971 do 31. decembra 1999;

| (c) | Peroxid Chemie GmbH & Co. KG od 1. januarja 1971 do 31. decembra 1999; |
| --- | --- |

(c)

Peroxid Chemie GmbH & Co. KG od 1. januarja 1971 do 31. decembra 1999;

| (d) | Degussa UK Holdings Limited od 1. septembra 1992 do 31. decembra 1999; |
| --- | --- |

(d)

Degussa UK Holdings Limited od 1. septembra 1992 do 31. decembra 1999;

| (e) | Peroxidos Organicos SA od 31. decembra 1975 do 31. decembra 1999; |
| --- | --- |

(e)

Peroxidos Organicos SA od 31. decembra 1975 do 31. decembra 1999;

| (f) | AC Treuhand od 28. decembra 1993 do 31. decembra 1999. |
| --- | --- |

(f)

AC Treuhand od 28. decembra 1993 do 31. decembra 1999.

Trg za organske perokside

| (4) | Organski peroksid je vsaka organska molekula, ki vsebuje „peroksi“ vez ali vez kisik-kisik (–O–O–). Organski peroksidi (v nadaljevanju „OP“) so močno eksplozivni, zato so v industriji velike nesreče pogoste. Obstajajo v trdem stanju (običajno kot droben prah), tekočem stanju ali kot paste. OP in mešanice, ki vsebujejo OP, se uporabljajo kot pospeševalci, aktivatorji, katalizatorji, sredstva za povezovanje, sredstva za dozorevanje, utrjevalci, sprožilci reakcij in promotorji. OP se lahko razlikuje po treh glavnih načinih „uporabe“ in po sedmih „razredih“. |
| --- | --- |

(4)

Organski peroksid je vsaka organska molekula, ki vsebuje „peroksi“ vez ali vez kisik-kisik (–O–O–). Organski peroksidi (v nadaljevanju „OP“) so močno eksplozivni, zato so v industriji velike nesreče pogoste. Obstajajo v trdem stanju (običajno kot droben prah), tekočem stanju ali kot paste. OP in mešanice, ki vsebujejo OP, se uporabljajo kot pospeševalci, aktivatorji, katalizatorji, sredstva za povezovanje, sredstva za dozorevanje, utrjevalci, sprožilci reakcij in promotorji. OP se lahko razlikuje po treh glavnih načinih „uporabe“ in po sedmih „razredih“.

| (5) | OP ima izredno pomembno vlogo v plastični in gumarski industriji, v kateri se uporabljajo trije glavni načini uporabe OP:






  (a) | polimerizacija termoplastičnih smol (tako imenovani dolgi polimeri ali uporaba „HP“); |
| --- | --- | --- |

(5)

OP ima izredno pomembno vlogo v plastični in gumarski industriji, v kateri se uporabljajo trije glavni načini uporabe OP:

(a)

polimerizacija termoplastičnih smol (tako imenovani dolgi polimeri ali uporaba „HP“);

| (b) | zorenje nenasičene termoreaktivne poliestrske smole (tako imenovana uporaba „UP“); |
| --- | --- |

(b)

zorenje nenasičene termoreaktivne poliestrske smole (tako imenovana uporaba „UP“);

| (c) | kovalentno povezovanje (tako imenovana uporaba „XL“). |
| --- | --- |

(c)

kovalentno povezovanje (tako imenovana uporaba „XL“).

| (6) | Komisija je ugotovila, da obsega geografsko področje tega posla najmanj področje EGP. Leta 1999, zadnje leto kršitve, je kartel pokrival več kot 90 % trga EGP za zadevni proizvod in imel ocenjeno skupno vrednost na 250 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je ugotovila, da obsega geografsko področje tega posla najmanj področje EGP. Leta 1999, zadnje leto kršitve, je kartel pokrival več kot 90 % trga EGP za zadevni proizvod in imel ocenjeno skupno vrednost na 250 milijonov EUR.

Delovanje kartela

| (7) | Glavni sporazum je bil sklenjen leta 1971, s prvotno tremi sodelujočimi člani (Akzo, Peroxid Chemie in Atofina (takrat Luperox)). Vseboval je več podsporazumov za dolge polimere in termoreaktivne OP ter je bil razdeljen po regionalnem načelu. Regionalni podsporazumi so vključevali Francijo (do leta 1992), Združeno kraljestvo (do leta 1992), Španijo (od konca leta 1975) in preostalo Evropo, ob upoštevanju glavnih načel in pravil splošnega sporazuma. Za OP kot sredstva za povezovanje je bil leta 1983 sklenjen nov podsporazum, ki je pokrival tudi večino evropskih držav. Ti podsporazumi so precej sovpadali s splošnim sporazumom, npr. zadevno obdobje, mehanizmi za skupni nadzor in nadomestila, sodelujoče strani, proizvodi, stranke ali zadevne dejavne osebe so bili prisotni v vsakem od podsporazumov. |
| --- | --- |

(7)

Glavni sporazum je bil sklenjen leta 1971, s prvotno tremi sodelujočimi člani (Akzo, Peroxid Chemie in Atofina (takrat Luperox)). Vseboval je več podsporazumov za dolge polimere in termoreaktivne OP ter je bil razdeljen po regionalnem načelu. Regionalni podsporazumi so vključevali Francijo (do leta 1992), Združeno kraljestvo (do leta 1992), Španijo (od konca leta 1975) in preostalo Evropo, ob upoštevanju glavnih načel in pravil splošnega sporazuma. Za OP kot sredstva za povezovanje je bil leta 1983 sklenjen nov podsporazum, ki je pokrival tudi večino evropskih držav. Ti podsporazumi so precej sovpadali s splošnim sporazumom, npr. zadevno obdobje, mehanizmi za skupni nadzor in nadomestila, sodelujoče strani, proizvodi, stranke ali zadevne dejavne osebe so bili prisotni v vsakem od podsporazumov.

| (8) | Glavni sporazum je bil namenjen za ohranjanje tržnega deleža in usklajevanje zviševanja cen, temelji pa na pismeni pogodbi iz leta 1971. Za dosego tega cilja je podrobne podatke o prodaji za sodelujoča podjetja skrbno spremljal neodvisni organ (AC Treuhand od leta 1993), opredeljene so bile stranke in bila so, v primeru odstopanj od načrtovanega tržnega deleža, določena nadomestila ali ponovno določene stranke. Izvajala so se redna srečanja za prilagoditev izvajanja sporazuma. Sporazum je vseboval številne podsporazume o posebnih proizvodih ali podproizvodih ter o zadevnih regijah. Ti podsporazumi so imeli večinoma omejeno obdobje trajanja ali so bili vključeni v druge podsporazume. Podjetje Perorsa je bilo vključeno v španski podsporazum. |
| --- | --- |

(8)

Glavni sporazum je bil namenjen za ohranjanje tržnega deleža in usklajevanje zviševanja cen, temelji pa na pismeni pogodbi iz leta 1971. Za dosego tega cilja je podrobne podatke o prodaji za sodelujoča podjetja skrbno spremljal neodvisni organ (AC Treuhand od leta 1993), opredeljene so bile stranke in bila so, v primeru odstopanj od načrtovanega tržnega deleža, določena nadomestila ali ponovno določene stranke. Izvajala so se redna srečanja za prilagoditev izvajanja sporazuma. Sporazum je vseboval številne podsporazume o posebnih proizvodih ali podproizvodih ter o zadevnih regijah. Ti podsporazumi so imeli večinoma omejeno obdobje trajanja ali so bili vključeni v druge podsporazume. Podjetje Perorsa je bilo vključeno v španski podsporazum.

| (9) | Ugotovljeno je bilo, da je podjetje AC Treuhand kršilo člen 81 Pogodbe in člen 53 Sporazuma EGP z organizacijo sestankov, s posredovanjem v sporih, s predlaganjem tržnih deležev in s prikrivanjem obremenilnih dokazov. Podjetje AC Treuhand je delovalo kot združenje podjetij in/ali kot podjetje. |
| --- | --- |

(9)

Ugotovljeno je bilo, da je podjetje AC Treuhand kršilo člen 81 Pogodbe in člen 53 Sporazuma EGP z organizacijo sestankov, s posredovanjem v sporih, s predlaganjem tržnih deležev in s prikrivanjem obremenilnih dokazov. Podjetje AC Treuhand je delovalo kot združenje podjetij in/ali kot podjetje.

| (10) | V kartelu je prišlo do nesoglasij leta 1992 in je konec leta 1999 razpadel, potem ko so propadli poskusi strank o sporazumu o kvotah. Nekateri podsporazumi so se iztekli že prej. |
| --- | --- |

(10)

V kartelu je prišlo do nesoglasij leta 1992 in je konec leta 1999 razpadel, potem ko so propadli poskusi strank o sporazumu o kvotah. Nekateri podsporazumi so se iztekli že prej.

II.   DENARNE KAZNI

Osnovni zneski

| (11) | Komisija meni, da so zadevna podjetja zagrešila izredno resno kršitev. Narava kršitve in njen geografski obseg opredeljujeta kršitev kot zelo resno, ne glede na to, ali se lahko vpliv kršitve na trg izmeri ali ne. |
| --- | --- |

(11)

Komisija meni, da so zadevna podjetja zagrešila izredno resno kršitev. Narava kršitve in njen geografski obseg opredeljujeta kršitev kot zelo resno, ne glede na to, ali se lahko vpliv kršitve na trg izmeri ali ne.

Različno obravnavanje

| (12) | Stopnja možnih kazni omogoča znotraj obsega zelo resnih kršitev uporabo različnega obravnavanja podjetij, da se lahko upošteva učinkovito gospodarsko zmožnost kršiteljev, ki so povzročili precejšnjo škodo konkurenci, pa tudi določitev kazni na raven, ki zagotavlja učinkovito opozorilo. Podjetje Akzo je največji proizvajalec, z deležem več kot od 40 % celotnega trga, in je zato uvrščeno v prvo kategorijo. Podjetji Atofina in Peroxid Chemie, z deležema okrog od 20 % do 25 % trga, sta uvrščeni v drugo kategorijo. Podjetje Perorsa, s tržnim deležem pod 5 % v Evropi, je v tretji kategoriji. |
| --- | --- |

(12)

Stopnja možnih kazni omogoča znotraj obsega zelo resnih kršitev uporabo različnega obravnavanja podjetij, da se lahko upošteva učinkovito gospodarsko zmožnost kršiteljev, ki so povzročili precejšnjo škodo konkurenci, pa tudi določitev kazni na raven, ki zagotavlja učinkovito opozorilo. Podjetje Akzo je največji proizvajalec, z deležem več kot od 40 % celotnega trga, in je zato uvrščeno v prvo kategorijo. Podjetji Atofina in Peroxid Chemie, z deležema okrog od 20 % do 25 % trga, sta uvrščeni v drugo kategorijo. Podjetje Perorsa, s tržnim deležem pod 5 % v Evropi, je v tretji kategoriji.

| (13) | Podjetje Degussa UK Holdings (prej podjetje Laporte plc.) je od 1. septembra 1992 matično podjetje podjetja Peroxid Chemie in je uvrščeno v isto kategorijo kot podjetje Peroxid Chemie, ker sta skupaj odgovorni za nezakonite dejavnosti. |
| --- | --- |

(13)

Podjetje Degussa UK Holdings (prej podjetje Laporte plc.) je od 1. septembra 1992 matično podjetje podjetja Peroxid Chemie in je uvrščeno v isto kategorijo kot podjetje Peroxid Chemie, ker sta skupaj odgovorni za nezakonite dejavnosti.

| (14) | Delitev odgovornosti podjetij Peroxid Chemie in Degussa UK Holdings v zvezi s kaznijo je naslednja. Podjetje Peroxid Chemie je bilo član sporazuma od 1. januarja 1971 do 31. decembra 1999, podjetje Degussa UK Holdings pa je solidarno odgovorno za obdobje, ko je bilo lastnik podjetja Peroxid Chemie, od 1. septembra 1992 do 31. decembra 1999. |
| --- | --- |

(14)

Delitev odgovornosti podjetij Peroxid Chemie in Degussa UK Holdings v zvezi s kaznijo je naslednja. Podjetje Peroxid Chemie je bilo član sporazuma od 1. januarja 1971 do 31. decembra 1999, podjetje Degussa UK Holdings pa je solidarno odgovorno za obdobje, ko je bilo lastnik podjetja Peroxid Chemie, od 1. septembra 1992 do 31. decembra 1999.

| (15) | Podjetje AC Treuhand se obravnava posebej. Komisija priznava, da predstavlja naslavljanje odločbe na podjetje in/ali na združenje podjetij v kartelu do določene mere novost. To je treba upoštevati pri določanju ravni kazni. Komisija zaradi gornjih navedb meni, da je podjetju AC Treuhand primerno naložiti kazen v višini 1 000 EUR. |
| --- | --- |

(15)

Podjetje AC Treuhand se obravnava posebej. Komisija priznava, da predstavlja naslavljanje odločbe na podjetje in/ali na združenje podjetij v kartelu do določene mere novost. To je treba upoštevati pri določanju ravni kazni. Komisija zaradi gornjih navedb meni, da je podjetju AC Treuhand primerno naložiti kazen v višini 1 000 EUR.

| (16) | Komisija meni, da bi začeten znesek morali prilagoditi podjetjema Akzo in Atofina, ob upoštevanju višine in skupnih sredstev podjetij, ter zagotoviti, da ima kazen ustrezno učinkovito opozorilo. |
| --- | --- |

(16)

Komisija meni, da bi začeten znesek morali prilagoditi podjetjema Akzo in Atofina, ob upoštevanju višine in skupnih sredstev podjetij, ter zagotoviti, da ima kazen ustrezno učinkovito opozorilo.

Trajanje

| (17) | Komisija je ugotovila, da so podjetja Akzo, Atofina in Peroxid Chemie kršila člen 81(1) Pogodbe od 1. januarja 1971 do 31. decembra 1999, podjetje Perorsa od najmanj 31. decembra 1975 do 31. decembra 1999 in podjetje Degussa UK Holdings od 1. septembra 1992 do 31. decembra 1999, podjetje AC Treuhand pa je delovalo kot podjetje in/ali kot združenje podjetij od 28. decembra 1993 do 31. decembra 1999. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je ugotovila, da so podjetja Akzo, Atofina in Peroxid Chemie kršila člen 81(1) Pogodbe od 1. januarja 1971 do 31. decembra 1999, podjetje Perorsa od najmanj 31. decembra 1975 do 31. decembra 1999 in podjetje Degussa UK Holdings od 1. septembra 1992 do 31. decembra 1999, podjetje AC Treuhand pa je delovalo kot podjetje in/ali kot združenje podjetij od 28. decembra 1993 do 31. decembra 1999.

| (18) | Komisija upošteva zaradi izračunavanja kazni vse mesece in zato določi za trajanje kršitve podjetij obdobje 29 let (podjetja Akzo, Atofina in Peroxid Chemie), obdobje 6 let (podjetje AC Treuhand), obdobje 7 let in 4 mesecev (podjetje Degussa UK Holdings) in obdobje 24 let (podjetje Perorsa). Za podjetje Peroxid Chemie je obdobje razdeljeno na dve podobdobji, ko je bilo samo odgovorno (21 let in 8 mesecev) in ko je bilo podjetje odgovorno skupaj z matičnim podjetjem Degussa UK Holdings (7 let in 4 mesece). |
| --- | --- |

(18)

Komisija upošteva zaradi izračunavanja kazni vse mesece in zato določi za trajanje kršitve podjetij obdobje 29 let (podjetja Akzo, Atofina in Peroxid Chemie), obdobje 6 let (podjetje AC Treuhand), obdobje 7 let in 4 mesecev (podjetje Degussa UK Holdings) in obdobje 24 let (podjetje Perorsa). Za podjetje Peroxid Chemie je obdobje razdeljeno na dve podobdobji, ko je bilo samo odgovorno (21 let in 8 mesecev) in ko je bilo podjetje odgovorno skupaj z matičnim podjetjem Degussa UK Holdings (7 let in 4 mesece).

| (19) | Komisija ugotavlja, da je bila kršitev podjetij AC Treuhand, Akzo, Atofina, Degussa UK Holdings, Peroxid Chemie in Perorsa dolgotrajna (več kot pet let). Zato se v skladu s tem uporabi povišanje za 245 % na osnovni znesek kazni za podjetji Akzo in Atofina. Povišanje za 207,5 % na osnovni znesek kazni se uporabi za podjetje Peroxid Chemie. Povišanje za 70 % na osnovni znesek kazni se uporabi za podjetje Peroxid Chemie/Degussa UK Holdings. Povišanje za 220 % na osnovni znesek kazni se uporabi za podjetje Perorsa. Ti odstotki izhajajo iz povišanja 10 % letno v zadnjih dvajsetih letih kršenja (1980–1999) in iz povišanja 5 % letno za obdobje kršenja izpred 21 do 29 let (1971–1979). |
| --- | --- |

(19)

Komisija ugotavlja, da je bila kršitev podjetij AC Treuhand, Akzo, Atofina, Degussa UK Holdings, Peroxid Chemie in Perorsa dolgotrajna (več kot pet let). Zato se v skladu s tem uporabi povišanje za 245 % na osnovni znesek kazni za podjetji Akzo in Atofina. Povišanje za 207,5 % na osnovni znesek kazni se uporabi za podjetje Peroxid Chemie. Povišanje za 70 % na osnovni znesek kazni se uporabi za podjetje Peroxid Chemie/Degussa UK Holdings. Povišanje za 220 % na osnovni znesek kazni se uporabi za podjetje Perorsa. Ti odstotki izhajajo iz povišanja 10 % letno v zadnjih dvajsetih letih kršenja (1980–1999) in iz povišanja 5 % letno za obdobje kršenja izpred 21 do 29 let (1971–1979).

Oteževalne okoliščine

| (20) | Podjetje Atofina je že bilo kaznovano zaradi udeležbe v štirih kartelih, podjetji Peroxid Chemie/Degussa UK Holdings pa sta bili kaznovani za udeležbo v enem kartelu. Torej se ponovna kršitev obravnava kot oteževalna okoliščina. |
| --- | --- |

(20)

Podjetje Atofina je že bilo kaznovano zaradi udeležbe v štirih kartelih, podjetji Peroxid Chemie/Degussa UK Holdings pa sta bili kaznovani za udeležbo v enem kartelu. Torej se ponovna kršitev obravnava kot oteževalna okoliščina.

| (21) | Komisija v skladu s tem meni, da se osnovni znesek kazni v primeru podjetja Atofina poviša za 50 %, s poudarkom, da je podjetje že bilo naslovnik odločb Komisije v številnih prejšnjih primerih kartelov, in za 50 % v primeru podjetij Degussa UK Holdings in Peroxid Chemie, s poudarkom, da sta podjetji že bili naslovnika ene odločbe Komisije o kartelu, neposredno (Degussa UK Holdings) ali prek matičnega podjetja (Peroxid Chemie). |
| --- | --- |

(21)

Komisija v skladu s tem meni, da se osnovni znesek kazni v primeru podjetja Atofina poviša za 50 %, s poudarkom, da je podjetje že bilo naslovnik odločb Komisije v številnih prejšnjih primerih kartelov, in za 50 % v primeru podjetij Degussa UK Holdings in Peroxid Chemie, s poudarkom, da sta podjetji že bili naslovnika ene odločbe Komisije o kartelu, neposredno (Degussa UK Holdings) ali prek matičnega podjetja (Peroxid Chemie).

Olajševalne okoliščine

| (22) | Podjetje Atofina je okrepilo argumente Komisije, da dokaže devetindvajsetletni obstoj kartela. |
| --- | --- |

(22)

Podjetje Atofina je okrepilo argumente Komisije, da dokaže devetindvajsetletni obstoj kartela.

| (23) | V skladu z načelom poštenosti se predlaga uporaba posebnih olajševalnih okoliščin za „sodelovanje brez obvestila o prizanesljivosti“ podjetju Atofina. Olajševalne okoliščine bodo podjetju Atofina preprečile, da, potem ko je sodelovalo, plača višjo kazen, kot bi jo sicer plačalo brez sodelovanja. |
| --- | --- |

(23)

V skladu z načelom poštenosti se predlaga uporaba posebnih olajševalnih okoliščin za „sodelovanje brez obvestila o prizanesljivosti“ podjetju Atofina. Olajševalne okoliščine bodo podjetju Atofina preprečile, da, potem ko je sodelovalo, plača višjo kazen, kot bi jo sicer plačalo brez sodelovanja.

| (24) | Komisija glede na zgoraj omenjeno meni, da je primerno zagotoviti znižanje osnovnega zneska 94,19 milijona EUR za učinkovito sodelovanje brez obvestila o prizanesljivosti za podjetje Atofina. |
| --- | --- |

(24)

Komisija glede na zgoraj omenjeno meni, da je primerno zagotoviti znižanje osnovnega zneska 94,19 milijona EUR za učinkovito sodelovanje brez obvestila o prizanesljivosti za podjetje Atofina.

Uporaba 10 % meje prometa

| (25) | 10-odstotna meja prometa na svetovnem trgu, omenjena v členu 15(2) Uredbe št. 17, velja za podjetji Perorsa in Peroxid Chemie. |
| --- | --- |

(25)

10-odstotna meja prometa na svetovnem trgu, omenjena v členu 15(2) Uredbe št. 17, velja za podjetji Perorsa in Peroxid Chemie.

Uporaba obvestila o prizanesljivosti 1996

Neobdavčitev ali znatno znižanje zneska („Razdelek B“: 75–100 % znižanja)

| (26) | Podjetje Akzo je oproščeno plačila kazni, ker je bilo prvo podjetje, ki je Komisiji poročalo o kartelu. |
| --- | --- |

(26)

Podjetje Akzo je oproščeno plačila kazni, ker je bilo prvo podjetje, ki je Komisiji poročalo o kartelu.

Znatno znižanje kazni („Razdelek D“: znižanje od 10 % do 50 %)

| (27) | Podjetju Atofina je dodeljeno 50-odstotno znižanje za sodelovanje pri preiskavi Komisije. Med podjetji, ki se potegujejo za znatno znižanje kazni, je bilo podjetje Atofina prvo podjetje, ki je sodelovalo s Komisijo in zagotovilo najbolj uporaben prispevek. Kot tudi druga podjetja, ki so sodelovala s Komisijo, ni bistveno spodbijalo dejstev, na katerih temeljijo trditve Komisije. |
| --- | --- |

(27)

Podjetju Atofina je dodeljeno 50-odstotno znižanje za sodelovanje pri preiskavi Komisije. Med podjetji, ki se potegujejo za znatno znižanje kazni, je bilo podjetje Atofina prvo podjetje, ki je sodelovalo s Komisijo in zagotovilo najbolj uporaben prispevek. Kot tudi druga podjetja, ki so sodelovala s Komisijo, ni bistveno spodbijalo dejstev, na katerih temeljijo trditve Komisije.

| (28) | Podjetjema Peroxid Chemie in Degussa UK Holdings je dodeljeno 25-odstotno znižanje za sodelovanje pri preiskavi Komisije. Posredovan dokaz je prišel kasneje, sodelovanje pa je bilo bolj omejeno kot pri podjetjih Akzo in Atofina. |
| --- | --- |

(28)

Podjetjema Peroxid Chemie in Degussa UK Holdings je dodeljeno 25-odstotno znižanje za sodelovanje pri preiskavi Komisije. Posredovan dokaz je prišel kasneje, sodelovanje pa je bilo bolj omejeno kot pri podjetjih Akzo in Atofina.

| (29) | Podjetju Perorsa, ki je sodelovalo kot zadnje podjetje, je dodeljeno 15-odstotno znižanje. |
| --- | --- |

(29)

Podjetju Perorsa, ki je sodelovalo kot zadnje podjetje, je dodeljeno 15-odstotno znižanje.

Sposobnost plačila

| (30) | Nobeno podjetje ni zahtevalo nezmožnosti za plačilo. |
| --- | --- |

(30)

Nobeno podjetje ni zahtevalo nezmožnosti za plačilo.

Sklep

| 1. | Uvedene so naslednje kazni:












  (a) | Akzo Nobel Polymer Chemicals BV, Akzo Nobel NV, Akzo Nobel Chemicals International BV, solidarno odgovorna |
| --- | --- | --- |

1.

Uvedene so naslednje kazni:

(a)

Akzo Nobel Polymer Chemicals BV, Akzo Nobel NV, Akzo Nobel Chemicals International BV, solidarno odgovorna

0 EUR

| (b) | Atofina SA |
| --- | --- |

(b)

Atofina SA

43,47 milijona EUR

| (c) | Peroxid Chemie GmbH & Co. KG |
| --- | --- |

(c)

Peroxid Chemie GmbH & Co. KG

8,83 milijona EUR

| (d) | Peroxid Chemie GmbH & Co. KG in Degussa UK Holdings Limited, solidarno odgovorna |
| --- | --- |

(d)

Peroxid Chemie GmbH & Co. KG in Degussa UK Holdings Limited, solidarno odgovorna

16,73 milijona EUR

| (e) | AC Treuhand AG |
| --- | --- |

(e)

AC Treuhand AG

1 000 EUR

| (f) | Peroxidos Organicos SA |
| --- | --- |

(f)

Peroxidos Organicos SA

0,50 milijona EUR.

| 2. | Našteta podjetja in/ali združenja podjetij morajo takoj prenehati s kršitvami, če tega še niso storila. Vzdržijo naj se ponavljanja kakršnega koli dejanja ali postopka kršenja, tako kot v tem primeru, in kakršnih koli dejanj ali postopkov, ki imajo enak ali podoben cilj oziroma učinek. |
| --- | --- |

2.

Našteta podjetja in/ali združenja podjetij morajo takoj prenehati s kršitvami, če tega še niso storila. Vzdržijo naj se ponavljanja kakršnega koli dejanja ali postopka kršenja, tako kot v tem primeru, in kakršnih koli dejanj ali postopkov, ki imajo enak ali podoben cilj oziroma učinek.

---

(1)  UL 13, 21.2.1962, str. 204/62. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1/2003 (UL L 1, 4.1.2003, str. 1).

---

| 30.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 110/48 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 110/48

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 7. maja 2004

o programu pomoči, ki jo je Španija dodelila industriji olja iz oljčnih tropin – Državna pomoč C21/02 (prej NN 14/02)

(notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 1635)

(Edino verodostojno je besedilo v španskem jeziku)

(2005/350/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti prvega pododstavka člena 88(2),

ker je po tem, ko je zainteresirane pozvala, naj predstavijo svoje pripombe v skladu z omenjenim členom (1), in ob upoštevanju njihovih pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | V pismu z dne 14. decembra 2001 je Komisija zaprosila španske pristojne organe za poročilo o programu dodeljevanja pomoči industriji olja iz oljčnih tropin. |
| --- | --- |

(1)

V pismu z dne 14. decembra 2001 je Komisija zaprosila španske pristojne organe za poročilo o programu dodeljevanja pomoči industriji olja iz oljčnih tropin.

| (2) | V pismu z dne 4. januarja 2002 so španski pristojni organi obvestili Komisijo o programu dodeljevanja pomoči industriji olja iz oljčnih tropin, ki je predstavljen v Odločbi o izvršitvi postopka, določenega v členu 88(2) Pogodbe. |
| --- | --- |

(2)

V pismu z dne 4. januarja 2002 so španski pristojni organi obvestili Komisijo o programu dodeljevanja pomoči industriji olja iz oljčnih tropin, ki je predstavljen v Odločbi o izvršitvi postopka, določenega v členu 88(2) Pogodbe.

| (3) | Ker je bil program pomoči že sprejet, je bil posredovan registru nepriglašenih pomoči (pomoč št. NN 14/02). |
| --- | --- |

(3)

Ker je bil program pomoči že sprejet, je bil posredovan registru nepriglašenih pomoči (pomoč št. NN 14/02).

| (4) | V pismu z dne 12. marca 2002 je Komisija Španijo obvestila o odločbi, da sproži postopek, določen v členu 88(2) Pogodbe, v zvezi s programom pomoči. |
| --- | --- |

(4)

V pismu z dne 12. marca 2002 je Komisija Španijo obvestila o odločbi, da sproži postopek, določen v členu 88(2) Pogodbe, v zvezi s programom pomoči.

| (5) | Odločba Komisije o sprožitvi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropskih skupnosti
   (2). Komisija je zainteresirane stranke povabila k predstavitvi pripomb o zadevnih ukrepih. |
| --- | --- |

(5)

Odločba Komisije o sprožitvi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropskih skupnosti
   (2). Komisija je zainteresirane stranke povabila k predstavitvi pripomb o zadevnih ukrepih.

| (6) | V pismu z dne 15. aprila 2002 je Španija predložila več pripomb. V pismu z dne 2. aprila 2004 je Španija predložila dodatna pojasnila. |
| --- | --- |

(6)

V pismu z dne 15. aprila 2002 je Španija predložila več pripomb. V pismu z dne 2. aprila 2004 je Španija predložila dodatna pojasnila.

| (7) | Komisija ni prejela pripomb s strani zainteresiranih strank. |
| --- | --- |

(7)

Komisija ni prejela pripomb s strani zainteresiranih strank.

II.   PODROBEN OPIS DODELJEVANJA POMOČI

| (8) | Naslov, program: program dodeljevanja pomoči industriji olja iz oljčnih tropin. |
| --- | --- |

(8)

Naslov, program: program dodeljevanja pomoči industriji olja iz oljčnih tropin.

| (9) | Proračun: Najvišji možni proračun se ocenjuje na 1 202 024,21 EUR. |
| --- | --- |

(9)

Proračun: Najvišji možni proračun se ocenjuje na 1 202 024,21 EUR.

| (10) | Trajanje: eno leto. |
| --- | --- |

(10)

Trajanje: eno leto.

| (11) | Upravičenci: industrija stiskanja, prečiščevanja in stekleničenja olja iz oljčnih tropin. |
| --- | --- |

(11)

Upravičenci: industrija stiskanja, prečiščevanja in stekleničenja olja iz oljčnih tropin.

| (12) | Cilj ukrepov: financirati prilagoditev procesov industrijske proizvodnje novim zahtevam, ki so določene v Odredbi Urada predsednika Vlade z dne 25. julija 2001, kjer so za olje iz oljčnih tropin določene mejne vrednosti za določene policiklične aromatične ogljikovodike (3), da bi zagotovili nemoteno delovanje oljarn v tržnem letu 2001/2002. |
| --- | --- |

(12)

Cilj ukrepov: financirati prilagoditev procesov industrijske proizvodnje novim zahtevam, ki so določene v Odredbi Urada predsednika Vlade z dne 25. julija 2001, kjer so za olje iz oljčnih tropin določene mejne vrednosti za določene policiklične aromatične ogljikovodike (3), da bi zagotovili nemoteno delovanje oljarn v tržnem letu 2001/2002.

| (13) | Mogoči učinki ukrepov: izkrivljanje konkurence z zagotavljanjem prednosti za določene proizvajalce olja iz oljčnih tropin, in kršitev ustrezne skupne tržne ureditve. |
| --- | --- |

(13)

Mogoči učinki ukrepov: izkrivljanje konkurence z zagotavljanjem prednosti za določene proizvajalce olja iz oljčnih tropin, in kršitev ustrezne skupne tržne ureditve.

| (14) | Intenzivnost pomoči, upravičeni stroški, prekrivanje z drugimi programi: subvencionirana obrestna mera za posojila in subvencija za garancije za ta posojila. Znesek posojil se spreminja glede na upravičenca. |
| --- | --- |

(14)

Intenzivnost pomoči, upravičeni stroški, prekrivanje z drugimi programi: subvencionirana obrestna mera za posojila in subvencija za garancije za ta posojila. Znesek posojil se spreminja glede na upravičenca.

| (15) | V nadaljevanju so podani razlogi, ki so privedli do sprožitve postopka. |
| --- | --- |

(15)

V nadaljevanju so podani razlogi, ki so privedli do sprožitve postopka.

| (16) | Odredba Ministrstva za kmetijstvo, ribištvo in prehrano z dne 14. novembra 2001, na podlagi katere je bila odobrena kreditna linija industriji stiskanja, prečiščevanja in stekleničenja olja iz oljčnih tropin (4), določa posojilo v najvišjem skupnem znesku 5 000 milijonov ESP (30 050 000 EUR) s subvencioniranjem obrestne mere s strani Ministrstva za kmetijstvo, ribištvo in prehrano (v nadaljevanju „MAPA“), ki obenem tudi zagotavlja subvencijo za jamstva za omenjena posojila. |
| --- | --- |

(16)

Odredba Ministrstva za kmetijstvo, ribištvo in prehrano z dne 14. novembra 2001, na podlagi katere je bila odobrena kreditna linija industriji stiskanja, prečiščevanja in stekleničenja olja iz oljčnih tropin (4), določa posojilo v najvišjem skupnem znesku 5 000 milijonov ESP (30 050 000 EUR) s subvencioniranjem obrestne mere s strani Ministrstva za kmetijstvo, ribištvo in prehrano (v nadaljevanju „MAPA“), ki obenem tudi zagotavlja subvencijo za jamstva za omenjena posojila.

| (17) | Posojila so namenjena financiranju prilagoditve industrijskih proizvodnih procesov novim zahtevam, določenim v Odredbi Urada predsednika Vlade z dne 25. julija 2001, in za zagotavljanje nemotenega delovanja oljarn v tržnem letu 2001/2002. |
| --- | --- |

(17)

Posojila so namenjena financiranju prilagoditve industrijskih proizvodnih procesov novim zahtevam, določenim v Odredbi Urada predsednika Vlade z dne 25. julija 2001, in za zagotavljanje nemotenega delovanja oljarn v tržnem letu 2001/2002.

| (18) | Najvišji skupni zneski posojil na upravičenca ustrezajo priznanim pravicam, ki jih za MAPA določa njena Agencija za olivno olje. Pri določanju pravic se upošteva količina razpoložljivih zalog olja v vseh fazah industrijske proizvodnje vseh industrijskih panog na dan 3. julija 2001, količina olja, dostavljenega polnilnicam za trgovinsko distribucijo od omenjenega datuma do začetka veljave Odredbe MAPA z dne 14. novembra 2001, in najvišja standardna cena, t.j. 125 ESP (0,761266 EUR) na kilogram zalog. |
| --- | --- |

(18)

Najvišji skupni zneski posojil na upravičenca ustrezajo priznanim pravicam, ki jih za MAPA določa njena Agencija za olivno olje. Pri določanju pravic se upošteva količina razpoložljivih zalog olja v vseh fazah industrijske proizvodnje vseh industrijskih panog na dan 3. julija 2001, količina olja, dostavljenega polnilnicam za trgovinsko distribucijo od omenjenega datuma do začetka veljave Odredbe MAPA z dne 14. novembra 2001, in najvišja standardna cena, t.j. 125 ESP (0,761266 EUR) na kilogram zalog.

| (19) | Upravičenci pomoči so morali prilagoditi ali začeti s prilagajanjem proizvodnih procesov novim zahtevam pred prvo zapadlostjo obresti in obseg proizvodnje za tržno leto 2001/2002 mora biti podoben trem predhodnim tržnim letom. |
| --- | --- |

(19)

Upravičenci pomoči so morali prilagoditi ali začeti s prilagajanjem proizvodnih procesov novim zahtevam pred prvo zapadlostjo obresti in obseg proizvodnje za tržno leto 2001/2002 mora biti podoben trem predhodnim tržnim letom.

| (20) | Najvišji zneski posojil za različne sektorje so sledeči:






  — | za industrijo stiskanja olja: 22 537 953,91 EUR, |
| --- | --- | --- |

(20)

Najvišji zneski posojil za različne sektorje so sledeči:

—

za industrijo stiskanja olja: 22 537 953,91 EUR,

| — | za rafinerije: 4 507 590,78 EUR, |
| --- | --- |

—

za rafinerije: 4 507 590,78 EUR,

| — | za industrijo stekleničenja: 3 005 060,52 EUR. |
| --- | --- |

—

za industrijo stekleničenja: 3 005 060,52 EUR.

| (21) | Instituto de Crédito Oficial (ICO) (Inštitut za posojila), skupaj s finančnimi ustanovami ponuja celo vrsto posojil pod naslednjimi pogoji:






  — | trajanje posojil je eno leto, |
| --- | --- | --- |

(21)

Instituto de Crédito Oficial (ICO) (Inštitut za posojila), skupaj s finančnimi ustanovami ponuja celo vrsto posojil pod naslednjimi pogoji:

—

trajanje posojil je eno leto,

| — | obrestna mera je enaka referenčni meri ICO za enoletna posojila, ki velja v trenutku dodelitve posojila, |
| --- | --- |

—

obrestna mera je enaka referenčni meri ICO za enoletna posojila, ki velja v trenutku dodelitve posojila,

| — | stopnja dobička finančnih ustanov znaša 0,75 odstotne točke, |
| --- | --- |

—

stopnja dobička finančnih ustanov znaša 0,75 odstotne točke,

| — | tveganje prevzamejo finančne ustanove, |
| --- | --- |

—

tveganje prevzamejo finančne ustanove,

| — | subvencionirana obrestna mera MAPA znaša tri odstotne točke, upravičenci morajo plačati najmanj 1,5 odstotka. |
| --- | --- |

—

subvencionirana obrestna mera MAPA znaša tri odstotne točke, upravičenci morajo plačati najmanj 1,5 odstotka.

| (22) | MAPA lahko obenem tudi omogoči subvencije za jamstva, ki jih zagotavlja la Sociedad Estatal de Caución Agraria (Državni institut za kmetijska jamstva), če je to potrebno za dodelitev posojila. Znesek subvencije za jamstvo je namenjen plačilu administrativnih stroškov za znesek, ki ne presega 1 % salda zajamčenega posojila. |
| --- | --- |

(22)

MAPA lahko obenem tudi omogoči subvencije za jamstva, ki jih zagotavlja la Sociedad Estatal de Caución Agraria (Državni institut za kmetijska jamstva), če je to potrebno za dodelitev posojila. Znesek subvencije za jamstvo je namenjen plačilu administrativnih stroškov za znesek, ki ne presega 1 % salda zajamčenega posojila.

| (23) | Na začetku postopka je Komisija upoštevala pomisleke, ki so podani v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(23)

Na začetku postopka je Komisija upoštevala pomisleke, ki so podani v nadaljevanju.

| (24) | Subvencionirana obrestna mera pri posojilih je pomoč, ki jo država dodeljuje industriji stiskanja prečiščevanja in stekleničenja olja iz oljčnih tropin. Poleg tega se lahko posamezna industrijska podjetja subvencionirajo tudi z drugo obliko državne pomoči, ki zagotavlja subvencijo kritja dela administrativnih stroškov za jamstvo subvencioniranih posojil. |
| --- | --- |

(24)

Subvencionirana obrestna mera pri posojilih je pomoč, ki jo država dodeljuje industriji stiskanja prečiščevanja in stekleničenja olja iz oljčnih tropin. Poleg tega se lahko posamezna industrijska podjetja subvencionirajo tudi z drugo obliko državne pomoči, ki zagotavlja subvencijo kritja dela administrativnih stroškov za jamstvo subvencioniranih posojil.

| (25) | Del posojila je namenjen financiranju prilagoditve proizvodnih procesov industrijskih podjetij novim normam in zahtevam, ki so določene v Odredbi Urada predsednika Vlade z dne 25. julija 2001. Kljub temu znesek subvencioniranega posojila in znesek pomoči nista vezana na stroške prilagoditve proizvodnih procesov. Dejansko najvišji skupni znesek posojila na upravičenca ustreza že znanim pravicam, ki jih za MAPA določa Agencija za olivno olje in temelji na količini razpoložljivih zalog olja v vseh fazah industrijske proizvodnje vseh industrijskih panog na dan 3. julija 2001 in na količini olja, dostavljenega polnilnicam za trgovinsko distribucijo. V tej fazi Komisija ni razpolagala z informacijami, ki bi kazale na to, da se je pomoč nanašala na naložbe, vezane na upravičene izdatke, ki so našteti v smernicah Skupnosti za državne pomoči v kmetijskem sektorju (5). |
| --- | --- |

(25)

Del posojila je namenjen financiranju prilagoditve proizvodnih procesov industrijskih podjetij novim normam in zahtevam, ki so določene v Odredbi Urada predsednika Vlade z dne 25. julija 2001. Kljub temu znesek subvencioniranega posojila in znesek pomoči nista vezana na stroške prilagoditve proizvodnih procesov. Dejansko najvišji skupni znesek posojila na upravičenca ustreza že znanim pravicam, ki jih za MAPA določa Agencija za olivno olje in temelji na količini razpoložljivih zalog olja v vseh fazah industrijske proizvodnje vseh industrijskih panog na dan 3. julija 2001 in na količini olja, dostavljenega polnilnicam za trgovinsko distribucijo. V tej fazi Komisija ni razpolagala z informacijami, ki bi kazale na to, da se je pomoč nanašala na naložbe, vezane na upravičene izdatke, ki so našteti v smernicah Skupnosti za državne pomoči v kmetijskem sektorju (5).

| (26) | Tako je Komisija na podlagi razpoložljivih podatkov ugotovila, da je bila pomoč, določena v obliki subvencionirane obrestne mere posojila in subvencioniranje dela stroškov za jamstva državna pomoč, namenjena izboljšanju finančnega stanja proizvajalcev, vendar ni v nobenem pogledu prispevala k razvoju sektorja (točka 3.5 v smernicah Skupnosti za državne pomoči v kmetijskem sektorju). Tako bi se na tej stopnji vsaka pomoč, ki bi jo prejeli, izkazala za pomoč za tekoče poslovanje, ki ni v skladu z določili skupnega trga. Ta pomoč nima nobenega dolgoročnega učinka na razvoj sektorja in njen neposredni učinek izgine z ukrepom samim (glej sodbo prvostopenjskega sodišča Evropske skupnosti z dne 8. junija 1995, primer T-459/93, Siemens S.A. proti Komisiji
   (6). Neposredna posledica te pomoči je izboljšanje proizvodnih zmogljivosti in boljše trženje produktov s strani upravičencev v odnosu do drugih proizvajalcev (tako v omenjeni državi članici, kot tudi v drugih državah članicah), ki niso deležni podobne pomoči. |
| --- | --- |

(26)

Tako je Komisija na podlagi razpoložljivih podatkov ugotovila, da je bila pomoč, določena v obliki subvencionirane obrestne mere posojila in subvencioniranje dela stroškov za jamstva državna pomoč, namenjena izboljšanju finančnega stanja proizvajalcev, vendar ni v nobenem pogledu prispevala k razvoju sektorja (točka 3.5 v smernicah Skupnosti za državne pomoči v kmetijskem sektorju). Tako bi se na tej stopnji vsaka pomoč, ki bi jo prejeli, izkazala za pomoč za tekoče poslovanje, ki ni v skladu z določili skupnega trga. Ta pomoč nima nobenega dolgoročnega učinka na razvoj sektorja in njen neposredni učinek izgine z ukrepom samim (glej sodbo prvostopenjskega sodišča Evropske skupnosti z dne 8. junija 1995, primer T-459/93, Siemens S.A. proti Komisiji
   (6). Neposredna posledica te pomoči je izboljšanje proizvodnih zmogljivosti in boljše trženje produktov s strani upravičencev v odnosu do drugih proizvajalcev (tako v omenjeni državi članici, kot tudi v drugih državah članicah), ki niso deležni podobne pomoči.

| (27) | Poleg tega se pomoč industriji stiskanja, prečiščevanja in stekleničenja olja iz oljčnih tropin nanaša na proizvod, olivno olje, ki je odvisen od določil skupne tržne ureditve, v skladu z Uredbo Sveta št. 136/66/CEE z dne 22. septembra 1966, o vzpostavitvi skupne ureditve trga za olja in masti (7), ki zajema omejitve za poseganje držav članic v delovanje tega združenja, za kar je pristojna izključno Komisija. Sodna praksa Sodišča (glej med drugimi tudi sodbo z dne 26. junija 1979, primer 177/78 (8) – Pigs and Bacon Commission proti McCarren and Company Limited) dosledno določa, da mora biti skupna tržna ureditev popoln in izčrpen sistem, ki bi državam članicam onemogočil, da bi sprejele ukrepe, ki so nasprotni sistemu ali mu škodujejo. Tako se je v tem trenutku zdelo, da se je ta pomoč morala obravnavati kot kršitev skupne tržne ureditve in posledično predpisov Skupnosti. |
| --- | --- |

(27)

Poleg tega se pomoč industriji stiskanja, prečiščevanja in stekleničenja olja iz oljčnih tropin nanaša na proizvod, olivno olje, ki je odvisen od določil skupne tržne ureditve, v skladu z Uredbo Sveta št. 136/66/CEE z dne 22. septembra 1966, o vzpostavitvi skupne ureditve trga za olja in masti (7), ki zajema omejitve za poseganje držav članic v delovanje tega združenja, za kar je pristojna izključno Komisija. Sodna praksa Sodišča (glej med drugimi tudi sodbo z dne 26. junija 1979, primer 177/78 (8) – Pigs and Bacon Commission proti McCarren and Company Limited) dosledno določa, da mora biti skupna tržna ureditev popoln in izčrpen sistem, ki bi državam članicam onemogočil, da bi sprejele ukrepe, ki so nasprotni sistemu ali mu škodujejo. Tako se je v tem trenutku zdelo, da se je ta pomoč morala obravnavati kot kršitev skupne tržne ureditve in posledično predpisov Skupnosti.

| (28) | Ob upoštevanju tega je Komisija v začetni fazi postopka ocenila, da se analizirana pomoč lahko obravnava kot pomoč za tekoče poslovanje, ki ni v skladu z določili skupnega trga in se ne bi smela subvencionirati na podlagi nobene od izjemnih okoliščin, določenih v členu 87(3) Pogodbe; zato se je v skladu s tem odločila za uvedbo postopka, predvidenega v členu 88 (2) Pogodbe. |
| --- | --- |

(28)

Ob upoštevanju tega je Komisija v začetni fazi postopka ocenila, da se analizirana pomoč lahko obravnava kot pomoč za tekoče poslovanje, ki ni v skladu z določili skupnega trga in se ne bi smela subvencionirati na podlagi nobene od izjemnih okoliščin, določenih v členu 87(3) Pogodbe; zato se je v skladu s tem odločila za uvedbo postopka, predvidenega v členu 88 (2) Pogodbe.

III.   PRIPOMBE ŠPANIJE

| (29) | V pismu z dne 15. aprila 2002 je Španija podala naslednje utemeljitve. |
| --- | --- |

(29)

V pismu z dne 15. aprila 2002 je Španija podala naslednje utemeljitve.

| (30) | 3. julija 2001 se je španska vlada v okviru Ministrstva za zdravje in zadeve potrošnikov odločila za prepoved prometa z vsemi pošiljkami olja iz oljčnih tropin pri različnih členih prehranjevalne verige verige na španskem tržišču. |
| --- | --- |

(30)

3. julija 2001 se je španska vlada v okviru Ministrstva za zdravje in zadeve potrošnikov odločila za prepoved prometa z vsemi pošiljkami olja iz oljčnih tropin pri različnih členih prehranjevalne verige verige na španskem tržišču.

| (31) | Odločitev za umik iz prometa in prepoved javne prodaje olivnega olja je bila sprejeta izključno zato, da bi zavarovala interese potrošnikov, saj se je v prejšnjih dneh v različnih preverjanjih kakovosti, opravljenih s strani različnih organov, ki skrbijo za ustrezanje zdravstvenim standardom, pokazalo, da je bila vsaj v enem delu olja iz oljčnih tropin, ki je prisoten na tržišču, koncentracija omenjene sestavine iz skupine policikličnih aromatičnih ogljikovodikov tako visoka, da bi bila tvegana za potrošnike. |
| --- | --- |

(31)

Odločitev za umik iz prometa in prepoved javne prodaje olivnega olja je bila sprejeta izključno zato, da bi zavarovala interese potrošnikov, saj se je v prejšnjih dneh v različnih preverjanjih kakovosti, opravljenih s strani različnih organov, ki skrbijo za ustrezanje zdravstvenim standardom, pokazalo, da je bila vsaj v enem delu olja iz oljčnih tropin, ki je prisoten na tržišču, koncentracija omenjene sestavine iz skupine policikličnih aromatičnih ogljikovodikov tako visoka, da bi bila tvegana za potrošnike.

| (32) | Zato je španska vlada v okviru Urada predsednika Vlade izdala Odredbo z dne 25. julija 2001, ki vzpostavlja za zadevna olja mejne vrednosti glede na določene policiklične aromatične ogljikovodike in določa tudi standardizirani delovni postopek, ki se ga morajo držati v procesu pridelave olja iz oljčnih tropin. |
| --- | --- |

(32)

Zato je španska vlada v okviru Urada predsednika Vlade izdala Odredbo z dne 25. julija 2001, ki vzpostavlja za zadevna olja mejne vrednosti glede na določene policiklične aromatične ogljikovodike in določa tudi standardizirani delovni postopek, ki se ga morajo držati v procesu pridelave olja iz oljčnih tropin.

| (33) | Količine zalog olja iz oljčnih tropin, ki so jih prizadeli ukrepi, so bile ocenjene na 30 000 ton, uskladiščene v 56-ih delujočih stiskalnicah v Španiji, 12 000 ton v skladiščih rafinerij in ostalih 8 000 ton v 150 španskih polnilnicah. |
| --- | --- |

(33)

Količine zalog olja iz oljčnih tropin, ki so jih prizadeli ukrepi, so bile ocenjene na 30 000 ton, uskladiščene v 56-ih delujočih stiskalnicah v Španiji, 12 000 ton v skladiščih rafinerij in ostalih 8 000 ton v 150 španskih polnilnicah.

| (34) | MAPA je ocenila, da bi umik 50 000 ton olivnega olja iz prometa ravno sredi obdobja proizvodnje, za sektor predstavljal veliko težavo, saj se za to leto ocenjuje, da bo letina presegla milijon ton, količina olja iz tropin, ki bi ga proizvedli, bi presegla 80 000 ton in tako bi bilo v začetku leta 2 002 130 000 ton olja iz tropin, za katerega bi bile le majhna možnost, da najde svoje tržišče. |
| --- | --- |

(34)

MAPA je ocenila, da bi umik 50 000 ton olivnega olja iz prometa ravno sredi obdobja proizvodnje, za sektor predstavljal veliko težavo, saj se za to leto ocenjuje, da bo letina presegla milijon ton, količina olja iz tropin, ki bi ga proizvedli, bi presegla 80 000 ton in tako bi bilo v začetku leta 2 002 130 000 ton olja iz tropin, za katerega bi bile le majhna možnost, da najde svoje tržišče.

| (35) | Stiskalnice olja uporabljajo extraktorje olja, da iz oljčnih tropin odstranijo stranske proizvode proizvodnje olja - tropine in pastozne mase iz tropin (alperujos) in zaradi omenjene krize je vprašljivo, če bi stiskalnice nadaljevale z odvažanjem tropin in pastozne mase iz tropin iz oljarn v svoje obrate, da bi iz njih proizvedle olje. To bi povzročilo okoljsko katastrofo neizmernih razsežnosti, saj oljarne niso opremljene ne za neomejeno skladiščenje stranskih proizvodov niti za njihovo dekontaminacijo. |
| --- | --- |

(35)

Stiskalnice olja uporabljajo extraktorje olja, da iz oljčnih tropin odstranijo stranske proizvode proizvodnje olja - tropine in pastozne mase iz tropin (alperujos) in zaradi omenjene krize je vprašljivo, če bi stiskalnice nadaljevale z odvažanjem tropin in pastozne mase iz tropin iz oljarn v svoje obrate, da bi iz njih proizvedle olje. To bi povzročilo okoljsko katastrofo neizmernih razsežnosti, saj oljarne niso opremljene ne za neomejeno skladiščenje stranskih proizvodov niti za njihovo dekontaminacijo.

| (36) | Oljarne z odstranjevanjem stranskih proizvodov z extraktorji v celoti rešijo okoljske probleme, ki izvirajo iz procesa proizvodnje olivnega olja. Ravno tako veriga stiskanje – prečiščevanje – stekleničenje – distribucija olja iz oljčnih tropin igra odločilno vlogo v gospodarski dejavnosti sektorja (10 % končne kmetijske proizvodnje Španije). |
| --- | --- |

(36)

Oljarne z odstranjevanjem stranskih proizvodov z extraktorji v celoti rešijo okoljske probleme, ki izvirajo iz procesa proizvodnje olivnega olja. Ravno tako veriga stiskanje – prečiščevanje – stekleničenje – distribucija olja iz oljčnih tropin igra odločilno vlogo v gospodarski dejavnosti sektorja (10 % končne kmetijske proizvodnje Španije).

| (37) | Če bi se ustavila proizvodnja in prehranjevalna veriga olivnega olja, bi onemogočila financiranje novega tržnega leta, s tem ohromila sektor ker se plačilne obveznosti, ki izvirajo iz prejšnjega tržnega leta, ne bi izplačale v celoti, kar bi povzročilo, da finančne ustanove ne bi bile pripravljene financirati novega tržnega leta. |
| --- | --- |

(37)

Če bi se ustavila proizvodnja in prehranjevalna veriga olivnega olja, bi onemogočila financiranje novega tržnega leta, s tem ohromila sektor ker se plačilne obveznosti, ki izvirajo iz prejšnjega tržnega leta, ne bi izplačale v celoti, kar bi povzročilo, da finančne ustanove ne bi bile pripravljene financirati novega tržnega leta.

| (38) | Cilj Vlade je bil pomagati tistim podjetjem, katerih prejemki običajne prodaje so se zaradi zdravstvenega alarma zmanjšali, da bi ta lahko izvršila plačila, ki se nanašajo na prejšnje tržno leto, in tako pri posojilnih ustanovah spet postanejo kreditno sposobna pred prihodnjim tržnim letom in s tem bi pospešili proizvodne procese, ki vključujejo popolno jamstvo glede zdravstvene neoporečnosti ter si ponovno pridobili zaupanje potrošnikov. |
| --- | --- |

(38)

Cilj Vlade je bil pomagati tistim podjetjem, katerih prejemki običajne prodaje so se zaradi zdravstvenega alarma zmanjšali, da bi ta lahko izvršila plačila, ki se nanašajo na prejšnje tržno leto, in tako pri posojilnih ustanovah spet postanejo kreditno sposobna pred prihodnjim tržnim letom in s tem bi pospešili proizvodne procese, ki vključujejo popolno jamstvo glede zdravstvene neoporečnosti ter si ponovno pridobili zaupanje potrošnikov.

| (39) | Šlo je za izjemne razmere, nastale zaradi umika s trga, ki so ga iz varnostnih razlogov ustreznosti živil odredili organi španske oblasti, čeprav nista ne zakonodaja Skupnosti ne španska zakonodaja določili najvišje dovoljene meje vsebnosti zadevnih substanc. To je ukrep majhne vrednosti za blažitev učinkov izjemne okoliščine, kakršna je umik s tržišča, ki ima lahko hude posledice za ves sektor oljčnega olja v Španiji. |
| --- | --- |

(39)

Šlo je za izjemne razmere, nastale zaradi umika s trga, ki so ga iz varnostnih razlogov ustreznosti živil odredili organi španske oblasti, čeprav nista ne zakonodaja Skupnosti ne španska zakonodaja določili najvišje dovoljene meje vsebnosti zadevnih substanc. To je ukrep majhne vrednosti za blažitev učinkov izjemne okoliščine, kakršna je umik s tržišča, ki ima lahko hude posledice za ves sektor oljčnega olja v Španiji.

| (40) | Pomoč se dodeli v zameno za več zavez s strani upravičencev. Prva zahteva je ta, da naj bi že začeli s prilagajanjem procesov proizvodnje z namenom, da zadostijo novim določilom španske zakonodaje, ki se nanašajo na mejne vrednosti za določene policiklične aromatične ogljikovodike v olju iz oljčnih tropin, ki predhodno niso bile določene ne v zakonodaji Skupnosti ne v španski zakonodaji. Druga zahteva je ta, da se upravičenci zavežejo, da bodo v tržnem letu 2001/2002 dosegli enako proizvodnjo kot v treh predhodnih tržnih letih. Tako se zagotavlja razvoj sektorja, ki predeluje tropine, in odstranitev odpadkov, ki onesnažujejo. |
| --- | --- |

(40)

Pomoč se dodeli v zameno za več zavez s strani upravičencev. Prva zahteva je ta, da naj bi že začeli s prilagajanjem procesov proizvodnje z namenom, da zadostijo novim določilom španske zakonodaje, ki se nanašajo na mejne vrednosti za določene policiklične aromatične ogljikovodike v olju iz oljčnih tropin, ki predhodno niso bile določene ne v zakonodaji Skupnosti ne v španski zakonodaji. Druga zahteva je ta, da se upravičenci zavežejo, da bodo v tržnem letu 2001/2002 dosegli enako proizvodnjo kot v treh predhodnih tržnih letih. Tako se zagotavlja razvoj sektorja, ki predeluje tropine, in odstranitev odpadkov, ki onesnažujejo.

| (41) | Namen te pomoči ni zgolj izboljšanje finančnega stanja proizvajalca, ne da bi to prispevalo tudi k razvoju sektorja. Ta pomoč je v skladu z določili skupnega trga, ker so ukrepi spodbude, ki od upravičencev nekaj zahtevajo. Poleg tega ni pravilno trditi, da je pomoč dodeljena izključno na podlagi cene, količine, proizvodne enote ali enote načina proizvodnje. Kot osnova se pri določanju zneska posojil poleg kvantitativnega faktorja upošteva še vrsta zahtev, ki jih morajo izpolniti. |
| --- | --- |

(41)

Namen te pomoči ni zgolj izboljšanje finančnega stanja proizvajalca, ne da bi to prispevalo tudi k razvoju sektorja. Ta pomoč je v skladu z določili skupnega trga, ker so ukrepi spodbude, ki od upravičencev nekaj zahtevajo. Poleg tega ni pravilno trditi, da je pomoč dodeljena izključno na podlagi cene, količine, proizvodne enote ali enote načina proizvodnje. Kot osnova se pri določanju zneska posojil poleg kvantitativnega faktorja upošteva še vrsta zahtev, ki jih morajo izpolniti.

| (42) | Sporočilo Komisije o pomoči države v obliki kratkoročnih posojil s subvencioniranjem obresti v kmetijskem sektorju („créditos de gestión“) (posojilo za administrativne stroške) (9) priznava, da je kmetijstvo Skupnosti v primerjavi z ostalimi sektorji v neugodnem položaju, tako z vidika potrebe po pridobitvi kratkoročnih posojil kakor tudi z vidika zmožnosti njihovega financiranja. Ta posojila se ne bi smela nameniti za selektivno dodeljevanje pomoči določenim sektorjem ali nosilcem gospodarske dejavnosti kmetijskega sektorja iz razloga, ker niso izključno povezani s temi težavami. Vseeno lahko zadevna država članica po svoji presoji iz državne pomoči za ta posojila izloči druge dejavnosti ali nosilce gospodarskih dejavnosti, ki imajo manj težav pri pridobivanju kratkoročnih posojil. |
| --- | --- |

(42)

Sporočilo Komisije o pomoči države v obliki kratkoročnih posojil s subvencioniranjem obresti v kmetijskem sektorju („créditos de gestión“) (posojilo za administrativne stroške) (9) priznava, da je kmetijstvo Skupnosti v primerjavi z ostalimi sektorji v neugodnem položaju, tako z vidika potrebe po pridobitvi kratkoročnih posojil kakor tudi z vidika zmožnosti njihovega financiranja. Ta posojila se ne bi smela nameniti za selektivno dodeljevanje pomoči določenim sektorjem ali nosilcem gospodarske dejavnosti kmetijskega sektorja iz razloga, ker niso izključno povezani s temi težavami. Vseeno lahko zadevna država članica po svoji presoji iz državne pomoči za ta posojila izloči druge dejavnosti ali nosilce gospodarskih dejavnosti, ki imajo manj težav pri pridobivanju kratkoročnih posojil.

| (43) | V zaključku Španija meni takole:






  — | da gre za nenavaden pojav, s čimer se lahko sklicuje na določila iz točke b) člena 87(2) Pogodbe, |
| --- | --- | --- |

(43)

V zaključku Španija meni takole:

—

da gre za nenavaden pojav, s čimer se lahko sklicuje na določila iz točke b) člena 87(2) Pogodbe,

| — | da je pomoč namenjena ublažitvi posledic umika iz trga zaradi zdravstvenega alarma. Pomoč ni namenjena temu, da bi privilegirala upravičence, temveč da bi za okoljsko stabilnost vzdrževala nujno potrebno proizvodno dejavnost znotraj verige proizvodnje olja, da pomoč pomeni spodbudo, katere dodelitev zahteva določene ukrepe s strani upravičencev, s katerimi bodo vplivali na razvoj sektorja, kar se nanaša tudi na določila iz člena 87(3)(c) Pogodbe, |
| --- | --- |

—

da je pomoč namenjena ublažitvi posledic umika iz trga zaradi zdravstvenega alarma. Pomoč ni namenjena temu, da bi privilegirala upravičence, temveč da bi za okoljsko stabilnost vzdrževala nujno potrebno proizvodno dejavnost znotraj verige proizvodnje olja, da pomoč pomeni spodbudo, katere dodelitev zahteva določene ukrepe s strani upravičencev, s katerimi bodo vplivali na razvoj sektorja, kar se nanaša tudi na določila iz člena 87(3)(c) Pogodbe,

| — | da bi odsotnost kratkoročne pomoči ovirala običajen potek proizvodnje olivnega olja, poleg tega, da bi ohromila predelovalno verigo olivnega olja, s čimer bi resno vplivali na pogoje za izmenjavo in bi povzročili nepopravljivo okoljsko škodo, kar je v nasprotju z družbenim interesom, |
| --- | --- |

—

da bi odsotnost kratkoročne pomoči ovirala običajen potek proizvodnje olivnega olja, poleg tega, da bi ohromila predelovalno verigo olivnega olja, s čimer bi resno vplivali na pogoje za izmenjavo in bi povzročili nepopravljivo okoljsko škodo, kar je v nasprotju z družbenim interesom,

| — | da je zadevni sektor, soočen s temi izjemnimi razmerami izgube tržišča zaradi nezaupanja potrošnikov, izgubil tudi zaupanje bank v njegovo kreditno sposobnost za financiranje tržnih let, zato je zaprosila za pomoč organe španske oblasti, da jim omogoči nujno denarno podporo. |
| --- | --- |

—

da je zadevni sektor, soočen s temi izjemnimi razmerami izgube tržišča zaradi nezaupanja potrošnikov, izgubil tudi zaupanje bank v njegovo kreditno sposobnost za financiranje tržnih let, zato je zaprosila za pomoč organe španske oblasti, da jim omogoči nujno denarno podporo.

| (44) | V pismu z dne 2. aprila 2004 je Španija poslala dodatna pojasnila. V skladu s tem obvestilom o umiku iz trga zaradi zdravstvenega alarma in sprejetjem novih pravil s strani javnih organov oblasti je moralo biti olivno olje iz tropin izločeno iz trga. Sektor je nadaljeval s pošiljanjem olja v obrate za polnjenje steklenic z namenom, da ga tam ponovno prečistijo, iz njega izločijo policiklične aromatične ogljikovodike in ga ustekleničijo ter na novo etiketirajo, da bi ga lahko vrnili na tržišče. |
| --- | --- |

(44)

V pismu z dne 2. aprila 2004 je Španija poslala dodatna pojasnila. V skladu s tem obvestilom o umiku iz trga zaradi zdravstvenega alarma in sprejetjem novih pravil s strani javnih organov oblasti je moralo biti olivno olje iz tropin izločeno iz trga. Sektor je nadaljeval s pošiljanjem olja v obrate za polnjenje steklenic z namenom, da ga tam ponovno prečistijo, iz njega izločijo policiklične aromatične ogljikovodike in ga ustekleničijo ter na novo etiketirajo, da bi ga lahko vrnili na tržišče.

| (45) | Količine zalog olja iz oljčnih tropin, ki so bile prizadete zaradi javnega ukrepa se ocenjujejo na 50 000 ton. Ker se najvišji proračun ocenjuje na 1 202 024,21 EUR, znaša dodeljena pomoč za tono 24 EUR. Ker strošek za tono olja iz tropin znaša 600 EUR, znesek dodeljene pomoči odgovarja 4 % stroškov z oljem. |
| --- | --- |

(45)

Količine zalog olja iz oljčnih tropin, ki so bile prizadete zaradi javnega ukrepa se ocenjujejo na 50 000 ton. Ker se najvišji proračun ocenjuje na 1 202 024,21 EUR, znaša dodeljena pomoč za tono 24 EUR. Ker strošek za tono olja iz tropin znaša 600 EUR, znesek dodeljene pomoči odgovarja 4 % stroškov z oljem.

| (46) | Strošek sektorja je bil zaradi umika olja, praznjenja steklenic, ponovne obdelave in ponovnega polnjenja steklenic za prodajo zelo visok in je industriji tega sektorja povzročil ogromne izgube. Ti stroški močno presegajo dodeljeno denarno pomoč. |
| --- | --- |

(46)

Strošek sektorja je bil zaradi umika olja, praznjenja steklenic, ponovne obdelave in ponovnega polnjenja steklenic za prodajo zelo visok in je industriji tega sektorja povzročil ogromne izgube. Ti stroški močno presegajo dodeljeno denarno pomoč.

IV.   OCENA DODELJENE POMOČI

| (47) | Subvencionirana obrestna mera posojil vključuje državno pomoč industriji stiskanja, prečiščevanja in stekleničenja olja iz oljčnih tropin. Razen tega bodo nekatera industrijska podjetja prejela državno pomoč v obliki subvencije dela administrativnih stroškov za jamstvo teh subvencioniranih posojil. Zato Komisija meni, da se morajo ti ukrepi obravnavati kot selektivna pomoč, ki jo dodeli država. |
| --- | --- |

(47)

Subvencionirana obrestna mera posojil vključuje državno pomoč industriji stiskanja, prečiščevanja in stekleničenja olja iz oljčnih tropin. Razen tega bodo nekatera industrijska podjetja prejela državno pomoč v obliki subvencije dela administrativnih stroškov za jamstvo teh subvencioniranih posojil. Zato Komisija meni, da se morajo ti ukrepi obravnavati kot selektivna pomoč, ki jo dodeli država.

| (48) | Člen 87 in člen 88 v Pogodbi se nanašata na vse kmetijske proizvode iz Priloge I, ki so odvisni od skupne tržne ureditve. Industrija stiskanja, prečiščevanja in stekleničenja olja iz oljčnih tropin se nanaša na proizvod olivnega olja, ki je odvisen od skupne tržne ureditve. Člen 87 in člen 88 se potemtakem nanašata na zadevno pomoč. |
| --- | --- |

(48)

Člen 87 in člen 88 v Pogodbi se nanašata na vse kmetijske proizvode iz Priloge I, ki so odvisni od skupne tržne ureditve. Industrija stiskanja, prečiščevanja in stekleničenja olja iz oljčnih tropin se nanaša na proizvod olivnega olja, ki je odvisen od skupne tržne ureditve. Člen 87 in člen 88 se potemtakem nanašata na zadevno pomoč.

| (49) | V skladu z določili člena 87(1) pomoč, dodeljena s strani države ali iz državnega proračuna, ni v skladu z določili skupnega trga, v smislu vplivanja na trgovinske izmenjave med državami članicami, če kakor koli izkrivi ali grozi z izkrivljanjem konkurence s tem, da daje prednost določenim podjetjem ali proizvajalcem. |
| --- | --- |

(49)

V skladu z določili člena 87(1) pomoč, dodeljena s strani države ali iz državnega proračuna, ni v skladu z določili skupnega trga, v smislu vplivanja na trgovinske izmenjave med državami članicami, če kakor koli izkrivi ali grozi z izkrivljanjem konkurence s tem, da daje prednost določenim podjetjem ali proizvajalcem.

| (50) | V tem primeru pomoč upravičencem koristi, ker zmanjša stroške, ki običajno bremenijo njihov proračun. Dodeljena je s strani države ali iz državnega proračuna. Je specifična in selektivna v tem smislu, da daje prednost določenim podjetjem ali proizvajalcem, natančneje industriji stiskanja, prečiščevanja in stekleničenja olivnega olja iz oljčnih tropin. |
| --- | --- |

(50)

V tem primeru pomoč upravičencem koristi, ker zmanjša stroške, ki običajno bremenijo njihov proračun. Dodeljena je s strani države ali iz državnega proračuna. Je specifična in selektivna v tem smislu, da daje prednost določenim podjetjem ali proizvajalcem, natančneje industriji stiskanja, prečiščevanja in stekleničenja olivnega olja iz oljčnih tropin.

| (51) | Da bi se lahko sklicevali na člen 87(1), mora pomoč vplivati tako na konkurenco kakor tudi na trgovino med državami članicami. Ta kriterij določa, da upravičenec do ukrepa opravlja gospodarsko dejavnost. V skladu s sodno prakso, izdano za to določilo, se meni, da bo vpliv na trgovinsko izmenjavo viden, ko bo subvencionirano podjetje opravljalo gospodarsko dejavnost, kar je osnova za trgovinsko izmenjavo med državami članicami. Iz preprostega dejstva, da pomoč ponovno okrepi položaj podjetja v odnosu do drugih konkurenčnih podjetij na tržišču znotraj Skupnosti, se lahko sklepa, da so bile trgovinske izmenjave prizadete. |
| --- | --- |

(51)

Da bi se lahko sklicevali na člen 87(1), mora pomoč vplivati tako na konkurenco kakor tudi na trgovino med državami članicami. Ta kriterij določa, da upravičenec do ukrepa opravlja gospodarsko dejavnost. V skladu s sodno prakso, izdano za to določilo, se meni, da bo vpliv na trgovinsko izmenjavo viden, ko bo subvencionirano podjetje opravljalo gospodarsko dejavnost, kar je osnova za trgovinsko izmenjavo med državami članicami. Iz preprostega dejstva, da pomoč ponovno okrepi položaj podjetja v odnosu do drugih konkurenčnih podjetij na tržišču znotraj Skupnosti, se lahko sklepa, da so bile trgovinske izmenjave prizadete.

| (52) | V zadevnem primeru upravičenci opravljajo gospodarsko dejavnost stiskanja, prečiščevanja in stekleničenja olja iz oljčnih tropin, ki je predmet izmenjave med državami članicami. Vrednost odpremljenih pošiljk olja iz oljčnih tropin iz Španije v Skupnost v letu 2000 je znašala 7 160 250 EUR in vrednost prejetih pošiljk 2 941 310 EUR (10). |
| --- | --- |

(52)

V zadevnem primeru upravičenci opravljajo gospodarsko dejavnost stiskanja, prečiščevanja in stekleničenja olja iz oljčnih tropin, ki je predmet izmenjave med državami članicami. Vrednost odpremljenih pošiljk olja iz oljčnih tropin iz Španije v Skupnost v letu 2000 je znašala 7 160 250 EUR in vrednost prejetih pošiljk 2 941 310 EUR (10).

| (53) | Konec koncev subvencionirana podjetja delujejo znotraj sektorja, ki je še posebej izpostavljen konkurenci. Treba je poudariti, da v sektorju olivnega olja obstaja tesna konkurenca med proizvajalci držav članic, katerih proizvodi so predmet izmenjave znotraj Skupnosti. Španski proizvajalci so v tej konkurenci močno zastopani, saj ostale države članice zalagajo z osnovnimi kmetijskimi proizvodi. |
| --- | --- |

(53)

Konec koncev subvencionirana podjetja delujejo znotraj sektorja, ki je še posebej izpostavljen konkurenci. Treba je poudariti, da v sektorju olivnega olja obstaja tesna konkurenca med proizvajalci držav članic, katerih proizvodi so predmet izmenjave znotraj Skupnosti. Španski proizvajalci so v tej konkurenci močno zastopani, saj ostale države članice zalagajo z osnovnimi kmetijskimi proizvodi.

| (54) | Posledično lahko zadevna pomoč vpliva na trgovinske izmenjave olivnega olja med državami članicami, kar se zgodi, ko se pri dodeljevanju pomoči daje prednost aktivnim proizvajalcem v eni od držav članic v odnosu do proizvajalcev iz drugih držav članic. Zadevni ukrepi imajo neposredni in takojšnji učinek na stroške proizvodnje olja iz oljčnih tropin v Španiji. Potemtakem predstavljajo gospodarsko korist za industrijska podjetja drugih držav članic, ki nimajo dostopa do podobne pomoči. Tako izkrivljajo ali grozijo z izkrivljanjem konkurence. |
| --- | --- |

(54)

Posledično lahko zadevna pomoč vpliva na trgovinske izmenjave olivnega olja med državami članicami, kar se zgodi, ko se pri dodeljevanju pomoči daje prednost aktivnim proizvajalcem v eni od držav članic v odnosu do proizvajalcev iz drugih držav članic. Zadevni ukrepi imajo neposredni in takojšnji učinek na stroške proizvodnje olja iz oljčnih tropin v Španiji. Potemtakem predstavljajo gospodarsko korist za industrijska podjetja drugih držav članic, ki nimajo dostopa do podobne pomoči. Tako izkrivljajo ali grozijo z izkrivljanjem konkurence.

| (55) | Ob upoštevanju prej omenjenega se mora zadevna pomoč šteti kot državna, ki izpolnjuje pogoje iz člena 87(1). Kljub temu načelo neskladnosti, določeno v členu 87(1), dopušča izjeme. |
| --- | --- |

(55)

Ob upoštevanju prej omenjenega se mora zadevna pomoč šteti kot državna, ki izpolnjuje pogoje iz člena 87(1). Kljub temu načelo neskladnosti, določeno v členu 87(1), dopušča izjeme.

| (56) | Člen 87(2)(b) Pogodbe določa, da je v skladu z določili skupnega trga tista pomoč, ki je namenjena poravnavi škode, povzročene zaradi naravnih nesreč ali zaradi drugih izjemnih okoliščin. Španija je opravičila zadevno pomoč, sklicujoč se na to, da je bila namenjena poravnavi škode, povzročene zaradi izjemne okoliščine. |
| --- | --- |

(56)

Člen 87(2)(b) Pogodbe določa, da je v skladu z določili skupnega trga tista pomoč, ki je namenjena poravnavi škode, povzročene zaradi naravnih nesreč ali zaradi drugih izjemnih okoliščin. Španija je opravičila zadevno pomoč, sklicujoč se na to, da je bila namenjena poravnavi škode, povzročene zaradi izjemne okoliščine.

| (57) | Po mnenju Španije gre za izjemno okoliščino, ki jo je povzročil umik s trga, ki so ga iz varnostnih razlogov ustreznosti živil odredili organi španske oblasti, s čimer se lahko sklicuje na določila iz člena 87(2)(b). |
| --- | --- |

(57)

Po mnenju Španije gre za izjemno okoliščino, ki jo je povzročil umik s trga, ki so ga iz varnostnih razlogov ustreznosti živil odredili organi španske oblasti, s čimer se lahko sklicuje na določila iz člena 87(2)(b).

| (58) | Kar zadeva izjemne okoliščine v splošnem načelu državne pomoči, ki ni v skladu z določili skupnega tržišča, določenega v členu 87, odstavek 1, Komisija meni, da je treba opraviti pisno obrazložitev koncepta „izjemne okoliščine“, ki se navaja v členu 87(2)(b). Doslej je Komisija med izjemne okoliščine uvrščala vojne, notranje nemire ali stavke in z zadržki ter odvisno od njihovega obsega večje jedrske ali industrijske nesreče ali požare, ki povzročijo ogromno škodo. Zaradi težav pri napovedovanju teh pojavov Komisija z analizo za vsak primer posebej ugotavlja, ali je pomoč upravičena, in upošteva njeno predhodno izvajanje v podobnem primeru (točka 11.2.1 v smernicah Skupnosti za državne pomoči v kmetijskem sektorju). |
| --- | --- |

(58)

Kar zadeva izjemne okoliščine v splošnem načelu državne pomoči, ki ni v skladu z določili skupnega tržišča, določenega v členu 87, odstavek 1, Komisija meni, da je treba opraviti pisno obrazložitev koncepta „izjemne okoliščine“, ki se navaja v členu 87(2)(b). Doslej je Komisija med izjemne okoliščine uvrščala vojne, notranje nemire ali stavke in z zadržki ter odvisno od njihovega obsega večje jedrske ali industrijske nesreče ali požare, ki povzročijo ogromno škodo. Zaradi težav pri napovedovanju teh pojavov Komisija z analizo za vsak primer posebej ugotavlja, ali je pomoč upravičena, in upošteva njeno predhodno izvajanje v podobnem primeru (točka 11.2.1 v smernicah Skupnosti za državne pomoči v kmetijskem sektorju).

| (59) | V zadevnem primeru je razlog za dodelitev pomoči po mnenju španskih pristojnih organov umik olja iz oljčnih tropin iz trga, ki so ga po intervenciji javnih organov oblasti iz varnostnih razlogov ustreznosti živil odredili organi španske oblasti. Kljub temu Španija ni dokazala, da bi umik iz trga lahko predstavljal izjemno okoliščino, določeno v okviru člena 87(2) Pogodbe. |
| --- | --- |

(59)

V zadevnem primeru je razlog za dodelitev pomoči po mnenju španskih pristojnih organov umik olja iz oljčnih tropin iz trga, ki so ga po intervenciji javnih organov oblasti iz varnostnih razlogov ustreznosti živil odredili organi španske oblasti. Kljub temu Španija ni dokazala, da bi umik iz trga lahko predstavljal izjemno okoliščino, določeno v okviru člena 87(2) Pogodbe.

| (60) | Potemtakem ta pomoč ne sme biti subvencionirana na podlagi izjemne okoliščine, določene v členu 87(2)(b), ki je pomoč, namenjena poravnavi škode, povzročene zaradi naravnih nesreč ali zaradi drugih nenavadnih pojavov. |
| --- | --- |

(60)

Potemtakem ta pomoč ne sme biti subvencionirana na podlagi izjemne okoliščine, določene v členu 87(2)(b), ki je pomoč, namenjena poravnavi škode, povzročene zaradi naravnih nesreč ali zaradi drugih nenavadnih pojavov.

| (61) | Izjemne okoliščine, določene v členu 87(3), se lahko priznajo samo takrat, ko Komisija odloči, da je pomoč potrebna za realizacijo katerega od zadevnih ciljev. Odobritev subvencije pomoči za zadevne izjemne okoliščine, ki ne izpolnjujejo tega pogoja, bi pomenilo dopuščanje kršitev v trgovinski izmenjavi med državami članicami in slabitev konkurence, oboje brez dokazila v očeh interesa Skupnosti in posledično neupravičeno korist proizvajalcem določenih držav članic. |
| --- | --- |

(61)

Izjemne okoliščine, določene v členu 87(3), se lahko priznajo samo takrat, ko Komisija odloči, da je pomoč potrebna za realizacijo katerega od zadevnih ciljev. Odobritev subvencije pomoči za zadevne izjemne okoliščine, ki ne izpolnjujejo tega pogoja, bi pomenilo dopuščanje kršitev v trgovinski izmenjavi med državami članicami in slabitev konkurence, oboje brez dokazila v očeh interesa Skupnosti in posledično neupravičeno korist proizvajalcem določenih držav članic.

| (62) | Komisija meni, da zadevna pomoč ni bila upoštevana kot regionalna pomoč za uresničitev novih naložb ali za odpiranje delovnih mest niti kot nadomestilo za škodo, povezano z infrastrukturo vseh proizvajalcev regije, temveč kot pomoč kmetijskemu sektorju. Potemtakem gre za pomoč izključno sektorskega značaja, ki bi jo morali oceniti v skladu z določili iz člena 87(3)(c). |
| --- | --- |

(62)

Komisija meni, da zadevna pomoč ni bila upoštevana kot regionalna pomoč za uresničitev novih naložb ali za odpiranje delovnih mest niti kot nadomestilo za škodo, povezano z infrastrukturo vseh proizvajalcev regije, temveč kot pomoč kmetijskemu sektorju. Potemtakem gre za pomoč izključno sektorskega značaja, ki bi jo morali oceniti v skladu z določili iz člena 87(3)(c).

| (63) | Člen 87(3)(c) določa, da se pomoč, namenjena pospeševanju razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih regij, vedno lahko obravnava v skladu z določili skupnega trga, če ta ne vpliva negativno na pogoje izmenjave, kar je v nasprotju z družbenim interesom. |
| --- | --- |

(63)

Člen 87(3)(c) določa, da se pomoč, namenjena pospeševanju razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih regij, vedno lahko obravnava v skladu z določili skupnega trga, če ta ne vpliva negativno na pogoje izmenjave, kar je v nasprotju z družbenim interesom.

| (64) | Prilagoditev proizvodnih procesov industrijskih podjetij novim normam in zahtevam, ki so določene v Odredbi Urada predsednika Vlade z dne 25. julija. 2001, je pogoj za pridobitev zadevne pomoči. Kljub temu niti znesek subvencioniranega posojila niti znesek pomoči nista vezana na stroške prilagoditve proizvodnih procesov. Konec koncev najvišji skupni znesek posojila na upravičenca odgovarja že znanim pravicam, ki jih določa MAPA, ob pomoči Agencije za olivno olje in temelji na količini razpoložljivih zalog olja v vseh fazah industrijske proizvodnje vseh industrijskih panog na dan 3. julija 2001 in na količini olja, dostavljenega industriji stekleničenja za trgovinsko distribucijo. Španski pristojni organi niso priskrbeli dokazov, ki bi kazali na to, da se pomoč nanaša na naložbe, vezane na stroške subvencioniranja, ki so našteti v smernicah Skupnosti za državne pomoči v kmetijskem sektorju. Poleg tega in pod domnevo, da se je pomoč nanašala na naložbe, Španija tudi ni priskrbela nobenega dokaza, na podlagi katerega bi lahko dokazala, ali zadevna pomoč naložbam izpolnjuje pogoje, določene v omenjenem smernicah Skupnosti. |
| --- | --- |

(64)

Prilagoditev proizvodnih procesov industrijskih podjetij novim normam in zahtevam, ki so določene v Odredbi Urada predsednika Vlade z dne 25. julija. 2001, je pogoj za pridobitev zadevne pomoči. Kljub temu niti znesek subvencioniranega posojila niti znesek pomoči nista vezana na stroške prilagoditve proizvodnih procesov. Konec koncev najvišji skupni znesek posojila na upravičenca odgovarja že znanim pravicam, ki jih določa MAPA, ob pomoči Agencije za olivno olje in temelji na količini razpoložljivih zalog olja v vseh fazah industrijske proizvodnje vseh industrijskih panog na dan 3. julija 2001 in na količini olja, dostavljenega industriji stekleničenja za trgovinsko distribucijo. Španski pristojni organi niso priskrbeli dokazov, ki bi kazali na to, da se pomoč nanaša na naložbe, vezane na stroške subvencioniranja, ki so našteti v smernicah Skupnosti za državne pomoči v kmetijskem sektorju. Poleg tega in pod domnevo, da se je pomoč nanašala na naložbe, Španija tudi ni priskrbela nobenega dokaza, na podlagi katerega bi lahko dokazala, ali zadevna pomoč naložbam izpolnjuje pogoje, določene v omenjenem smernicah Skupnosti.

| (65) | Španija se v svojih pripombah obrača na sporočilo Komisije o pomoči države v obliki kratkoročnih posojil s subvencioniranjem obresti v kmetijskem sektorju („créditos de gestión“), vendar tudi tokrat ni priskrbela nobenege informacije, na podlagi katere bi lahko dokazala, ali zadevna pomoč izpolnjuje pogoje, določene v omenjenem sporočilu. |
| --- | --- |

(65)

Španija se v svojih pripombah obrača na sporočilo Komisije o pomoči države v obliki kratkoročnih posojil s subvencioniranjem obresti v kmetijskem sektorju („créditos de gestión“), vendar tudi tokrat ni priskrbela nobenege informacije, na podlagi katere bi lahko dokazala, ali zadevna pomoč izpolnjuje pogoje, določene v omenjenem sporočilu.

| (66) | Zadevno pomoč bi morali ponuditi vsem nosilcem gospodarske dejavnosti kmetijskega sektorja, ne da bi koga zapostavili. Če se izloči določene dejavnosti ali nosilce dejavnosti, mora država članica dokazati, da je izločitev v vseh primerih upravičena. Španija ni priskrbela nobenega dokaza za to. Pomoč se mora omejiti na znesek, ki je nujno potreben za nadomestitev škode, ki jo oceni država članica. Španija ni priskrbela nobene informacije za to. Potemtakem zadevna pomoč ne izpolnjuje pogojev, določenih v omenjenem sporočilu. |
| --- | --- |

(66)

Zadevno pomoč bi morali ponuditi vsem nosilcem gospodarske dejavnosti kmetijskega sektorja, ne da bi koga zapostavili. Če se izloči določene dejavnosti ali nosilce dejavnosti, mora država članica dokazati, da je izločitev v vseh primerih upravičena. Španija ni priskrbela nobenega dokaza za to. Pomoč se mora omejiti na znesek, ki je nujno potreben za nadomestitev škode, ki jo oceni država članica. Španija ni priskrbela nobene informacije za to. Potemtakem zadevna pomoč ne izpolnjuje pogojev, določenih v omenjenem sporočilu.

| (67) | Španija je v svojem pismu z dne 2. aprila 2004 pojasnila, da so umik s trga zaradi zdravstvenega alarma za 3. julija 2001 iz varnostnih razlogov ustreznosti živil odredili organi španske oblasti. To je zavezalo proizvajalce, da so iz trga umaknili olje iz oljčnih tropin in ga poslali v obrate za polnjenje steklenic, da ga tam ponovno prečistijo, iz njega izločijo policiklične aromatične ogljikovodike in ga ustekleničijo ter na novo etiketirajo, da bi ga lahko vrnili na tržišče. |
| --- | --- |

(67)

Španija je v svojem pismu z dne 2. aprila 2004 pojasnila, da so umik s trga zaradi zdravstvenega alarma za 3. julija 2001 iz varnostnih razlogov ustreznosti živil odredili organi španske oblasti. To je zavezalo proizvajalce, da so iz trga umaknili olje iz oljčnih tropin in ga poslali v obrate za polnjenje steklenic, da ga tam ponovno prečistijo, iz njega izločijo policiklične aromatične ogljikovodike in ga ustekleničijo ter na novo etiketirajo, da bi ga lahko vrnili na tržišče.

| (68) | Strošek industrijskega sektorja je bil zaradi umika olja, praznjenja steklenic, prečiščevanja, ponovnega polnjenja steklenic in etiketiranja za prodajo precej višji od zneska dodeljene pomoči. |
| --- | --- |

(68)

Strošek industrijskega sektorja je bil zaradi umika olja, praznjenja steklenic, prečiščevanja, ponovnega polnjenja steklenic in etiketiranja za prodajo precej višji od zneska dodeljene pomoči.

| (69) | Zdravstveni alarm je bil razglašen po tem, ko so opravljene analize večkratnih preverjanj potrdile, da je v olju iz tropin visoka vsebnost policikličnih aromatičnih ogljikovodikov, med njimi benzopirena, ki je po mnenju Svetovne zdravstvene organizacije rakotvoren proizvod. Zaradi pomanjkanja posebne zakonodaje na tem področju je Urad predsednika Vlade potrdil dekret ministrstva, ki določa mejne vrednosti za določene policiklične aromatične ogljikovodike za olivno olje iz oljčnih tropin. |
| --- | --- |

(69)

Zdravstveni alarm je bil razglašen po tem, ko so opravljene analize večkratnih preverjanj potrdile, da je v olju iz tropin visoka vsebnost policikličnih aromatičnih ogljikovodikov, med njimi benzopirena, ki je po mnenju Svetovne zdravstvene organizacije rakotvoren proizvod. Zaradi pomanjkanja posebne zakonodaje na tem področju je Urad predsednika Vlade potrdil dekret ministrstva, ki določa mejne vrednosti za določene policiklične aromatične ogljikovodike za olivno olje iz oljčnih tropin.

| (70) | Po splošnem pravilu Komisija ocenjuje, da so za izpolnitev zahtev, določenih v zakonodaji Skupnosti ali v državni zakonodaji, z namenom zagotoviti kakovost in zaupanje v olje, odgovorna prizadeta podjetja. Izgube, ki so odraz potrebe po ponovnem prečiščevanju olja iz oljčnih tropin, da bi ga vrnili na tržišče, ker ni izpolnjeval veljavnih legalnih zahtev, se upoštevajo kot del podjetniškega tveganja, ki ga morajo sprejeti podjetja prizadetega sektorja. Komisija zato ni mogla, kot običajno, upoštevati tega, da se dodelitev pomoči za nadomestitev teh izgub izvede v skladu z družbenim interesom. |
| --- | --- |

(70)

Po splošnem pravilu Komisija ocenjuje, da so za izpolnitev zahtev, določenih v zakonodaji Skupnosti ali v državni zakonodaji, z namenom zagotoviti kakovost in zaupanje v olje, odgovorna prizadeta podjetja. Izgube, ki so odraz potrebe po ponovnem prečiščevanju olja iz oljčnih tropin, da bi ga vrnili na tržišče, ker ni izpolnjeval veljavnih legalnih zahtev, se upoštevajo kot del podjetniškega tveganja, ki ga morajo sprejeti podjetja prizadetega sektorja. Komisija zato ni mogla, kot običajno, upoštevati tega, da se dodelitev pomoči za nadomestitev teh izgub izvede v skladu z družbenim interesom.

| (71) | Kljub temu je v zadevnem primeru Komisija upoštevala dejstvo, da do julija 2001 ne v zakonodaji Skupnosti ne v državni zakonodaji niso bile določene mejne vrednosti za določene policiklične aromatične ogljkovodike v olju iz oljčnih tropin. V teh okoliščinah se preverjanja vsebnosti policikličnih aromatičnih ogljikovodikov niso izvajala rutinsko kot del običajnih preverjanj v prizadetem sektorju. Dejstvo, da so izgube, ki so odraz umika, praznjenja steklenic, prečiščevanja, ponovnega polnjenja steklenic in etiketiranja olja za prodajo, vplivale na večino podjetij tega sektorja, namiguje, da v zadevnem primeru povzročene izgube niso del običajnega podjetniškega tveganja. |
| --- | --- |

(71)

Kljub temu je v zadevnem primeru Komisija upoštevala dejstvo, da do julija 2001 ne v zakonodaji Skupnosti ne v državni zakonodaji niso bile določene mejne vrednosti za določene policiklične aromatične ogljkovodike v olju iz oljčnih tropin. V teh okoliščinah se preverjanja vsebnosti policikličnih aromatičnih ogljikovodikov niso izvajala rutinsko kot del običajnih preverjanj v prizadetem sektorju. Dejstvo, da so izgube, ki so odraz umika, praznjenja steklenic, prečiščevanja, ponovnega polnjenja steklenic in etiketiranja olja za prodajo, vplivale na večino podjetij tega sektorja, namiguje, da v zadevnem primeru povzročene izgube niso del običajnega podjetniškega tveganja.

| (72) | Lahko se potegne vzporednico s točko 11.4 v smernicah Skupnosti za državne pomoči v kmetijskem sektorju. V skladu s tem Komisija odobri pomoč do 100 % dejanskih stroškov, namenjenih boju proti živalskim in rastlinskim boleznim, kot del ustreznega programa, ki ga izvaja na ravni Skupnosti, države ali regije in je namenjen preprečevanju, nadziranju ali iztrebljanju bolezni. Za to bi moralo obstajati zakonsko in upravno urejeno določilo, ki bi določalo poseganje javnih organov oblasti, ki so pristojni za boj proti boleznim. Vzrok za dodelitev pomoči so lahko samo bolezni, ki so skrb javnih organov oblasti in ne ukrepi, za katere odgovornost bi lahko upravičeno prevzeli kmetje sami. Cilj pomoči je lahko preventiva, odškodnina ali kombinacija obojega. V zadevnem primeru, ko se je pojavil problem, ni bilo nikakršnega državnega določila ali določila Skupnosti, vendar je hitro sprejetje pravil v juliju 2001, ki določajo mejne vrednosti za določene policiklične aromatične ogljikovodike v olju iz oljčnih tropin, nazorno pokazalo zaskrbljenost družbe zaradi tega problema. |
| --- | --- |

(72)

Lahko se potegne vzporednico s točko 11.4 v smernicah Skupnosti za državne pomoči v kmetijskem sektorju. V skladu s tem Komisija odobri pomoč do 100 % dejanskih stroškov, namenjenih boju proti živalskim in rastlinskim boleznim, kot del ustreznega programa, ki ga izvaja na ravni Skupnosti, države ali regije in je namenjen preprečevanju, nadziranju ali iztrebljanju bolezni. Za to bi moralo obstajati zakonsko in upravno urejeno določilo, ki bi določalo poseganje javnih organov oblasti, ki so pristojni za boj proti boleznim. Vzrok za dodelitev pomoči so lahko samo bolezni, ki so skrb javnih organov oblasti in ne ukrepi, za katere odgovornost bi lahko upravičeno prevzeli kmetje sami. Cilj pomoči je lahko preventiva, odškodnina ali kombinacija obojega. V zadevnem primeru, ko se je pojavil problem, ni bilo nikakršnega državnega določila ali določila Skupnosti, vendar je hitro sprejetje pravil v juliju 2001, ki določajo mejne vrednosti za določene policiklične aromatične ogljikovodike v olju iz oljčnih tropin, nazorno pokazalo zaskrbljenost družbe zaradi tega problema.

| (73) | V tem smislu je Komisija na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe odobrila pomoč za uničenje krme za živali, ki je bila kontaminirana z dioksinom (pomoč št. NN 105/1998). Ta pomoč je bila namenjena stroškom prevoza in uničenja briketov iz kontaminiranih agrumov in krme za živali na način, ki bi upošteval okoljske in zdravstvene pomisleke. Do tega datuma v zakonodaji Skupnosti ni bila določena najvišja mejna vrednost za vsebnost dioksina v surovinah, ki se jih uporablja za pripravo živalske krme. |
| --- | --- |

(73)

V tem smislu je Komisija na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe odobrila pomoč za uničenje krme za živali, ki je bila kontaminirana z dioksinom (pomoč št. NN 105/1998). Ta pomoč je bila namenjena stroškom prevoza in uničenja briketov iz kontaminiranih agrumov in krme za živali na način, ki bi upošteval okoljske in zdravstvene pomisleke. Do tega datuma v zakonodaji Skupnosti ni bila določena najvišja mejna vrednost za vsebnost dioksina v surovinah, ki se jih uporablja za pripravo živalske krme.

| (74) | Ob upoštevanju prej omenjenega Komisija ocenjuje, da zadevna pomoč olajša razvoj gospodarskih dejavnosti v sektorju, ki proizvaja olivno olje iz tropin. Poleg tega vedno, ko je strošek industrijskega sektorja zaradi umika olivnega olja iz tropin iz trga in njegove vrnitve v obrate za polnjenje steklenic, z namenom, da ga ponovno prečistijo, iz njega izločijo policiklične aromatične ogljikovodike in ga ustekleničijo ter na novo etiketirajo za njegovo vrnitev na tržišče, višji od zneska dodeljene pomoči, Komisija meni, da dodelitev pomoči ne bi motila pogojev trgovinske izmenjave, kar bi bilo v nasprotju z družbenim interesom. |
| --- | --- |

(74)

Ob upoštevanju prej omenjenega Komisija ocenjuje, da zadevna pomoč olajša razvoj gospodarskih dejavnosti v sektorju, ki proizvaja olivno olje iz tropin. Poleg tega vedno, ko je strošek industrijskega sektorja zaradi umika olivnega olja iz tropin iz trga in njegove vrnitve v obrate za polnjenje steklenic, z namenom, da ga ponovno prečistijo, iz njega izločijo policiklične aromatične ogljikovodike in ga ustekleničijo ter na novo etiketirajo za njegovo vrnitev na tržišče, višji od zneska dodeljene pomoči, Komisija meni, da dodelitev pomoči ne bi motila pogojev trgovinske izmenjave, kar bi bilo v nasprotju z družbenim interesom.

V.   SKLEPI

| (75) | Komisija je ugotovila, da je Španija nezakonito dodelila zadevno pomoč in kršila določila iz člena 88(3)Pogodbe. Njena dodelitev je bila nezakonita, ker se je izvršila, preden se je Komisija izrekla o njeni skladnosti z določili skupnega trga. Kljub temu je pomoč v skladu z določili skupnega trga in se lahko sklicujejo na izjemno okoliščino določeno v členu 87(3)(c) Pogodbe, kjer so ukrepi namenjeni razvoju sektorja– |
| --- | --- |

(75)

Komisija je ugotovila, da je Španija nezakonito dodelila zadevno pomoč in kršila določila iz člena 88(3)Pogodbe. Njena dodelitev je bila nezakonita, ker se je izvršila, preden se je Komisija izrekla o njeni skladnosti z določili skupnega trga. Kljub temu je pomoč v skladu z določili skupnega trga in se lahko sklicujejo na izjemno okoliščino določeno v členu 87(3)(c) Pogodbe, kjer so ukrepi namenjeni razvoju sektorja–

SPREJELA NASLEDJO ODLOČBO:

Člen 1

Državna pomoč, ki jo je Španija dodelila industriji stiskanja, prečiščevanja in stekleničenja olja iz tropin, v obliki subvencioniranja obresti za posojila in denarne podpore pri administraciji za garancije za ta posojila, določeno v Odredbi Ministrstva za kmetijstvo, ribištvo in prehrano z dne 14. novembra 2001, na podlagi katere je bila odobrena kreditna linija industriji stiskanja, prečiščevanja in stekleničenja olja iz oljčnih tropin, je v skladu z določili skupnega trga.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Španijo.

V Bruslju, 7. maja 2004

Za Komisijo

Franz FISCHLER

Član Komisije

---

(1)  UL C 93, 18.4.2002, str. 2.

1

(2)  Glej opombo št. 1.

2

(3)  Boletin Oficial del Estado, št. 178, 26.7.2001, str. 27397.

3

(4)  Boletin Oficial del Estado, št. 278, 20.11.2001, str. 42443.

4

(5)  UL C 28, 1.2.2000, str. 2.

5

(6)  PSES 1995, str. II-1675.

6

(7)  UL 172, 30.9.1966, str. 3025/66. Uredba Sveta, kot je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

7

(8)  PSES 1979, str. 2161.

8

(9)  UL C 44, 16.2.1996, str. 2.

9

(10)  Vir: SUES.

10

---

| 30.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 110/56 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 110/56

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 20. oktobra 2004

o programu pomoči, ki ga izvaja Kraljevina Španija v korist letalske družbe Intermediación Aérea SL

(notificirano pod dokumentarno številko K(2004) 3938)

(Besedilo v španskem jeziku je edino verodostojno.)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/351/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

potem ko je povabila zainteresirane stranke, da izrazijo svoje pripombe v skladu s temi členi (1) in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Komisija je bila s pismom z dne 11. aprila 2002 S(2002) 4231, vpisanim pod številko NN/110/02, obveščena, da je Kraljevina Španija začela izvajati pomoč v korist letalske družbe Intermediación Aérea SL (v nadaljnjem besedilu „Intermed“) za letalski prevoz na progi Gerona–Madrid–Gerona. Komisija je s pismom z dne 23. maja 2002 od španskih oblasti zahtevala predložitev vseh ustreznih podatkov. Le-te so odgovorile s pismom z dne 1. julija 2002, vpisanim 5. julija 2002. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je bila s pismom z dne 11. aprila 2002 S(2002) 4231, vpisanim pod številko NN/110/02, obveščena, da je Kraljevina Španija začela izvajati pomoč v korist letalske družbe Intermediación Aérea SL (v nadaljnjem besedilu „Intermed“) za letalski prevoz na progi Gerona–Madrid–Gerona. Komisija je s pismom z dne 23. maja 2002 od španskih oblasti zahtevala predložitev vseh ustreznih podatkov. Le-te so odgovorile s pismom z dne 1. julija 2002, vpisanim 5. julija 2002.

| (2) | Komisija je s pismom z dne 13. decembra 2002 Kraljevini Španiji sporočila odločbo o odprtju postopka proti tej pomoči v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je s pismom z dne 13. decembra 2002 Kraljevini Španiji sporočila odločbo o odprtju postopka proti tej pomoči v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES.

| (3) | Odločba Komisije o odprtju postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je povabila zainteresirane stranke, da predložijo svoje pripombe glede pomoči. |
| --- | --- |

(3)

Odločba Komisije o odprtju postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je povabila zainteresirane stranke, da predložijo svoje pripombe glede pomoči.

| (4) | Španske oblasti so s pismom Stalnega predstavništva Španije pri Evropski uniji z dne 9. januarja 2003 prosile za podaljšanje roka za odgovor na pismo z dne 13. decembra 2003. Komisija je s pismom z dne 20. januarja 2003 TREN/A4(2003) 838 odobrila podaljšanje roka za 15 delovnih dni. |
| --- | --- |

(4)

Španske oblasti so s pismom Stalnega predstavništva Španije pri Evropski uniji z dne 9. januarja 2003 prosile za podaljšanje roka za odgovor na pismo z dne 13. decembra 2003. Komisija je s pismom z dne 20. januarja 2003 TREN/A4(2003) 838 odobrila podaljšanje roka za 15 delovnih dni.

| (5) | Španske oblasti so pripombe poslale s pismom z dne 18. marca 2003, referenčna številka A24-3996, vpisanim pri Generalnem sekretariatu 19. marca 2003. |
| --- | --- |

(5)

Španske oblasti so pripombe poslale s pismom z dne 18. marca 2003, referenčna številka A24-3996, vpisanim pri Generalnem sekretariatu 19. marca 2003.

| (6) | Komisija je od zainteresiranih strank prejela pripombe na to temo. Posredovala jih je Kraljevini Španiji s pismoma z dne 13. marca 2003 in 2. aprila 2003 in ji dala možnost, da poda svoja pojasnila, ki jih je prejela s pismom z dne 7. maja 2003. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je od zainteresiranih strank prejela pripombe na to temo. Posredovala jih je Kraljevini Španiji s pismoma z dne 13. marca 2003 in 2. aprila 2003 in ji dala možnost, da poda svoja pojasnila, ki jih je prejela s pismom z dne 7. maja 2003.

II.   PODROBEN OPIS POMOČI

| (7) | Glede na podatke, s katerimi razpolaga Komisija, so ukrepi, ki jih predvidevajo španske oblasti, predstavljeni v „Pogodbi o letalskih povezavah mest Gerone in Madrida“, ki je bila sklenjena 26. marca 2002 med Generalitat de Catalunya, Diputación de Girona, Trgovinsko in industrijsko zbornico Gerone ter predstavnikom Intermeda (v nadaljnjem besedilu „pogodba“). |
| --- | --- |

(7)

Glede na podatke, s katerimi razpolaga Komisija, so ukrepi, ki jih predvidevajo španske oblasti, predstavljeni v „Pogodbi o letalskih povezavah mest Gerone in Madrida“, ki je bila sklenjena 26. marca 2002 med Generalitat de Catalunya, Diputación de Girona, Trgovinsko in industrijsko zbornico Gerone ter predstavnikom Intermeda (v nadaljnjem besedilu „pogodba“).

| (8) | Cilj pomoči je pospeševanje razvoja konkurenčnega in kakovostnega letalskega prevoza na progi Gerona–Madrid–Gerona z uporabo letal, ki ustrezajo prilagojenim pogojem udobja in zanesljivosti, kot tudi doseganje ustrezne donosnosti na tej povezavi. |
| --- | --- |

(8)

Cilj pomoči je pospeševanje razvoja konkurenčnega in kakovostnega letalskega prevoza na progi Gerona–Madrid–Gerona z uporabo letal, ki ustrezajo prilagojenim pogojem udobja in zanesljivosti, kot tudi doseganje ustrezne donosnosti na tej povezavi.

| (9) | Ker med mestoma Gerona in Madrid ni bila vzpostavljena redna letalska povezava, saj nobeden od letalskih prevoznikov ni ponujal te storitve, je Avtonomna vlada Katalonije v obdobju julij–november 2001 z osebnim pismom začela navezovati stike z več nacionalnimi prevozniki, pa tudi s prevozniki drugih držav članic Skupnosti (Aerolíneas de Baleares (AeBal)), Spanair S.A. (Spanair), Air Europa Líneas Aéreas (Air Europa), KLM UK Limited, Intermed, Air Catalunya S.A. (Air Catalunya), Ibertrans Aérea S.A. (Ibertrans) in Navegación y Servicios Canarios S.A. (Naysa), da bi jih seznanila s svojo pobudo za pospeševanje vzpostavitve te letalske povezave in jih povabila, da predložijo svoje ponudbe ali izrazijo svojo pripravljenost zagotoviti to povezavo. |
| --- | --- |

(9)

Ker med mestoma Gerona in Madrid ni bila vzpostavljena redna letalska povezava, saj nobeden od letalskih prevoznikov ni ponujal te storitve, je Avtonomna vlada Katalonije v obdobju julij–november 2001 z osebnim pismom začela navezovati stike z več nacionalnimi prevozniki, pa tudi s prevozniki drugih držav članic Skupnosti (Aerolíneas de Baleares (AeBal)), Spanair S.A. (Spanair), Air Europa Líneas Aéreas (Air Europa), KLM UK Limited, Intermed, Air Catalunya S.A. (Air Catalunya), Ibertrans Aérea S.A. (Ibertrans) in Navegación y Servicios Canarios S.A. (Naysa), da bi jih seznanila s svojo pobudo za pospeševanje vzpostavitve te letalske povezave in jih povabila, da predložijo svoje ponudbe ali izrazijo svojo pripravljenost zagotoviti to povezavo.

| (10) | Oblasti Avtonomne vlade Katalonije so na koncu tega postopka ugotovile, da je Intermed edini letalski prevoznik, ki je dokazal razpoložljivost ter sposobnost zagotoviti to redno letalsko povezavo in prevzeti obveznosti javne službe, ki so z njo neločljivo povezane, in zato je s tem prevoznikom sklenila pogodbo. |
| --- | --- |

(10)

Oblasti Avtonomne vlade Katalonije so na koncu tega postopka ugotovile, da je Intermed edini letalski prevoznik, ki je dokazal razpoložljivost ter sposobnost zagotoviti to redno letalsko povezavo in prevzeti obveznosti javne službe, ki so z njo neločljivo povezane, in zato je s tem prevoznikom sklenila pogodbo.

| (11) | Letalsko povezavo Gerona–Madrid–Gerona je na eni strani zagotavljal redni prevoz, ki ga je od 15. aprila 2002 nudila družba Intermed z letalom ATR 42-300 z 48 sedeži, in na drugi strani čarterski prevoz, ki ga je, po podatkih španskih oblasti, izvajal tožnik v tej zadevi od 3. aprila 2002 z letalom SA-227. |
| --- | --- |

(11)

Letalsko povezavo Gerona–Madrid–Gerona je na eni strani zagotavljal redni prevoz, ki ga je od 15. aprila 2002 nudila družba Intermed z letalom ATR 42-300 z 48 sedeži, in na drugi strani čarterski prevoz, ki ga je, po podatkih španskih oblasti, izvajal tožnik v tej zadevi od 3. aprila 2002 z letalom SA-227.

| (12) | Geronsko letališče je majhno letališče, na katerem je razvoj števila potnikov sledeč (3):
  Razvoj potniškega prometa








  Leto | Število potnikov | Leto | Število potnikov |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1994 | 399 070 | 1999 | 631 235 |
| 1995 | 547 739 | 2000 | 651 402 |
| 1996 | 480 506 | 2001 | 622 410 |
| 1997 | 533 445 | 2002 | 557 187 |
| 1998 | 610 607 | 2003 | 1 448 796 |

(12)

Geronsko letališče je majhno letališče, na katerem je razvoj števila potnikov sledeč (3):

Razvoj potniškega prometa

Leto

Število potnikov

Leto

Število potnikov

1994

399 070

1999

631 235

1995

547 739

2000

651 402

1996

480 506

2001

622 410

1997

533 445

2002

557 187

1998

610 607

2003

1 448 796

| (13) | Pogodba predvideva, da bo Intermed za prevoz uporabljal turbopropelersko letalo ATR 42-300, ki ima naslednje glavne značilnosti:






  — | 48 sedežev, razporejenih v 12 vrst, z nagibom 30 °, |
| --- | --- | --- |

(13)

Pogodba predvideva, da bo Intermed za prevoz uporabljal turbopropelersko letalo ATR 42-300, ki ima naslednje glavne značilnosti:

—

48 sedežev, razporejenih v 12 vrst, z nagibom 30 °,

| — | največja možna obremenitev: 4 687 kg, |
| --- | --- |

—

največja možna obremenitev: 4 687 kg,

| — | prostornina prostora za prtljago: 8,94 m3, |
| --- | --- |

—

prostornina prostora za prtljago: 8,94 m3,

| — | maksimalna višina: 5,485 m (18 000 čevljev), |
| --- | --- |

—

maksimalna višina: 5,485 m (18 000 čevljev),

| — | hitrost leta: 300 kt (556 km/h). |
| --- | --- |

—

hitrost leta: 300 kt (556 km/h).

| (14) | Za začetek sta predvidena dva leta dnevno od ponedeljka do petka z naslednjim voznim redom:






  — | Zjutraj: odhod iz Gerone ob 7. uri/odhod iz Madrida ob 9. uri. |
| --- | --- | --- |

(14)

Za začetek sta predvidena dva leta dnevno od ponedeljka do petka z naslednjim voznim redom:

—

Zjutraj: odhod iz Gerone ob 7. uri/odhod iz Madrida ob 9. uri.

| — | Popoldan: odhod iz Gerone ob 17. uri/odhod iz Madrida ob 19.30 uri. |
| --- | --- |

—

Popoldan: odhod iz Gerone ob 17. uri/odhod iz Madrida ob 19.30 uri.

| (15) | Na splošno mora vozni red letov potniku, ki prihaja iz Gerone, vedno omogočiti najmanj peturni postanek v Madridu od njegovega prihoda v namembni kraj. |
| --- | --- |

(15)

Na splošno mora vozni red letov potniku, ki prihaja iz Gerone, vedno omogočiti najmanj peturni postanek v Madridu od njegovega prihoda v namembni kraj.

| (16) | Najvišji skupni znesek pomoči za obdobje, ki ga zajema pogodba, znaša 4 337 086,18 EUR. Avtonomna vlada Katalonije in Generalni svet Gerone se obvezujeta, da prevzameta odgovornost za financiranje letalskega prevoza med Gerono in Madridom z naslednjimi najvišjimi letnimi zneski:






  — | Poslovno leto 2002: Kar zadeva poslovno leto 2002 v prvih šestih mesecih obratovanja letalske proge Generalitat de Catalunya (Avtonomna vlada Katalonije) in Diputación de Girona (Generalni svet Gerone) pravično sprejmeta odgovornost za najvišji znesek v višini 410 582,34 EUR vsak. Za preostanek poslovnega leta 2002 Avtonomna vlada Katalonije in Generalni svet Gerone prevzemata odgovornost za financiranje tega obdobja – Avtonomna vlada Katalonije za 34 166,62 EUR in Generalni svet Gerone za 135 227,75 EUR. |
| --- | --- | --- |

(16)

Najvišji skupni znesek pomoči za obdobje, ki ga zajema pogodba, znaša 4 337 086,18 EUR. Avtonomna vlada Katalonije in Generalni svet Gerone se obvezujeta, da prevzameta odgovornost za financiranje letalskega prevoza med Gerono in Madridom z naslednjimi najvišjimi letnimi zneski:

—

Poslovno leto 2002: Kar zadeva poslovno leto 2002 v prvih šestih mesecih obratovanja letalske proge Generalitat de Catalunya (Avtonomna vlada Katalonije) in Diputación de Girona (Generalni svet Gerone) pravično sprejmeta odgovornost za najvišji znesek v višini 410 582,34 EUR vsak. Za preostanek poslovnega leta 2002 Avtonomna vlada Katalonije in Generalni svet Gerone prevzemata odgovornost za financiranje tega obdobja – Avtonomna vlada Katalonije za 34 166,62 EUR in Generalni svet Gerone za 135 227,75 EUR.

| — | Poslovno leto 2003: za to obdobje, ki vključuje morebiten popravek poslovnega leta 2002, znaša zgornja meja 1 182 883,13 EUR, pri čemer Avtonomna vlada Katalonije prevzema odgovornost za 641 972,13 EUR, Generalni svet Gerone pa za 540 911 EUR. |
| --- | --- |

—

Poslovno leto 2003: za to obdobje, ki vključuje morebiten popravek poslovnega leta 2002, znaša zgornja meja 1 182 883,13 EUR, pri čemer Avtonomna vlada Katalonije prevzema odgovornost za 641 972,13 EUR, Generalni svet Gerone pa za 540 911 EUR.

| — | Poslovni leti 2004 in 2005: za to obdobje znaša zgornja meja 1 081 822 EUR, in sicer za Generalni svet Gerone 540 911 EUR za financiranje prvega polletja vsakega poslovnega leta, in 540 911 EUR za Avtonomno vlado Katalonije za financiranje drugega polletja vsakega poslovnega leta. |
| --- | --- |

—

Poslovni leti 2004 in 2005: za to obdobje znaša zgornja meja 1 081 822 EUR, in sicer za Generalni svet Gerone 540 911 EUR za financiranje prvega polletja vsakega poslovnega leta, in 540 911 EUR za Avtonomno vlado Katalonije za financiranje drugega polletja vsakega poslovnega leta.

| (17) | Pomoč, izplačana Intermedu, je izračunana glede na povprečne letne stopnje zasedenosti sedežev v letalih, ki zagotavljajo povezavo Gerona–Madrid–Gerona, z uporabo obrazca, določenega v Prilogi V k pogodbi. |
| --- | --- |

(17)

Pomoč, izplačana Intermedu, je izračunana glede na povprečne letne stopnje zasedenosti sedežev v letalih, ki zagotavljajo povezavo Gerona–Madrid–Gerona, z uporabo obrazca, določenega v Prilogi V k pogodbi.

| (18) | Glede na podatke, ki so jih priskrbele španske oblasti, znašajo stroški enega leta, izračunani po stopnji povprečne zasedenosti z 32 osebami, 3 980,55 EUR, ki so porazdeljeni takole:






  Postavka | EUR |
| --- | --- | --- |
| Amortizacija letala | 353,16 |
| Zavarovanje | 480,00 |
| Stroški letalske linije (Vključno s preverjanjem električnega sistema, letalske elektronike, naprav za pristanek letala in kontrolo sistema za vbrizgavanje goriva) | 250,00 |
| Gorivo | 623,37 |
| Stroški osebja (posadka in osebje na tleh, vključno s socialnim zavarovanjem) | 1 067,93 |
| Letališke pristojbine in pristojbine za pristanek | 447,81 |
| Manipulativni stroški (4) | 364,09 |
| Eurocontrol (pristojbina za zračno pot) | 52,89 |
| Storitve za potnike (oskrba s hrano in pijačo, tisk itd.) | 372,00 |
| Skupaj | 3 980,55 |

(18)

Glede na podatke, ki so jih priskrbele španske oblasti, znašajo stroški enega leta, izračunani po stopnji povprečne zasedenosti z 32 osebami, 3 980,55 EUR, ki so porazdeljeni takole:

Postavka

EUR

Amortizacija letala

353,16

Zavarovanje

480,00

Stroški letalske linije (Vključno s preverjanjem električnega sistema, letalske elektronike, naprav za pristanek letala in kontrolo sistema za vbrizgavanje goriva)

250,00

Gorivo

623,37

Stroški osebja (posadka in osebje na tleh, vključno s socialnim zavarovanjem)

1 067,93

Letališke pristojbine in pristojbine za pristanek

447,81

Manipulativni stroški (4)

364,09

Eurocontrol (pristojbina za zračno pot)

52,89

Storitve za potnike (oskrba s hrano in pijačo, tisk itd.)

372,00

Skupaj

3 980,55

| (19) | Generalni svet Gerone se poleg tega obvezuje, da bo organiziral in financiral vse promocijske in tržne dejavnosti obveščanja v zvezi s to letalsko progo v obdobju veljavnosti pogodbe v maksimalnem znesku 120 202 EUR. |
| --- | --- |

(19)

Generalni svet Gerone se poleg tega obvezuje, da bo organiziral in financiral vse promocijske in tržne dejavnosti obveščanja v zvezi s to letalsko progo v obdobju veljavnosti pogodbe v maksimalnem znesku 120 202 EUR.

| (20) | Prav tako se Zbornica za trgovino, industrijo in letalstvo Gerone obvezuje, da bo uspešno izpeljala dejavnosti, ki spadajo v njeno pristojnost in ki se bodo izkazale kot nujne pri podpiranju in zagotavljanju pravilnega delovanja leta, predmeta te pogodbe. |
| --- | --- |

(20)

Prav tako se Zbornica za trgovino, industrijo in letalstvo Gerone obvezuje, da bo uspešno izpeljala dejavnosti, ki spadajo v njeno pristojnost in ki se bodo izkazale kot nujne pri podpiranju in zagotavljanju pravilnega delovanja leta, predmeta te pogodbe.

| (21) | Predvideno je, da se pogodba s polno pravico razveljavi v primeru, če npr. za letalsko zvezo med Gerono in Madridom poskrbi drug letalski prevoznik, brez javne pomoči ali kakršnega koli drugega državnega financiranja, ter ponuja podobne karakteristike, kot jih ima letalska zveza, ki je predmet te pogodbe, zlasti kar zadeva tip letala, frekvenco, pristojbine in čas storitve. |
| --- | --- |

(21)

Predvideno je, da se pogodba s polno pravico razveljavi v primeru, če npr. za letalsko zvezo med Gerono in Madridom poskrbi drug letalski prevoznik, brez javne pomoči ali kakršnega koli drugega državnega financiranja, ter ponuja podobne karakteristike, kot jih ima letalska zveza, ki je predmet te pogodbe, zlasti kar zadeva tip letala, frekvenco, pristojbine in čas storitve.

| (22) | Pogodba je sklenjena za obdobje, ki traja od 26. marca 2002 do 31. decembra 2005. Kljub temu je bila storitev decembra 2002 ukinjena zaradi uvedbe uradnega preiskovalnega postopka Komisije. |
| --- | --- |

(22)

Pogodba je sklenjena za obdobje, ki traja od 26. marca 2002 do 31. decembra 2005. Kljub temu je bila storitev decembra 2002 ukinjena zaradi uvedbe uradnega preiskovalnega postopka Komisije.

| (23) | Pogodba predvideva tudi določbe v zvezi s stopnjo zasedenosti, rednostjo, točnostjo, službami za pomoč na tleh, kot tudi ustreznimi pristojbinami. |
| --- | --- |

(23)

Pogodba predvideva tudi določbe v zvezi s stopnjo zasedenosti, rednostjo, točnostjo, službami za pomoč na tleh, kot tudi ustreznimi pristojbinami.

| (24) | Komisija je v odločbi o uvedbi uradnega preiskovalnega postopka izrazila dvome glede združljivosti zadevne pomoči s členom 86(2) Pogodbe ES, zlasti glede neupoštevanja postopka iz člena 4 Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 z dne 23. julija 1992 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do letalskih prog znotraj Skupnosti (5). |
| --- | --- |

(24)

Komisija je v odločbi o uvedbi uradnega preiskovalnega postopka izrazila dvome glede združljivosti zadevne pomoči s členom 86(2) Pogodbe ES, zlasti glede neupoštevanja postopka iz člena 4 Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 z dne 23. julija 1992 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do letalskih prog znotraj Skupnosti (5).

| (25) | Komisija je od Španije posebej zahtevala, da ji pošlje na eni strani podatke, ki dokazujejo nujnost povračila stroškov in čiste stroške javne službe, ter podatke, ki so služili kot osnova pri izračunu višine povračila stroškov, in na drugi strani razloge, ki upravičujejo neupoštevanje postopka iz člena 4 Uredbe (EGS) št. 2408/92. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je od Španije posebej zahtevala, da ji pošlje na eni strani podatke, ki dokazujejo nujnost povračila stroškov in čiste stroške javne službe, ter podatke, ki so služili kot osnova pri izračunu višine povračila stroškov, in na drugi strani razloge, ki upravičujejo neupoštevanje postopka iz člena 4 Uredbe (EGS) št. 2408/92.

III.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANK

| (26) | Družba Air Catalunya opozarja, da letalsko povezavo med Gerono in Madridom od 3. aprila 2002 vzdržujeta prejemnik pomoči in ona sama, brez javnega financiranja. Ta družba opozarja na škodljive posledice, ki jih je utrpela, ter na dejstvo, da je prišlo do očitnega izkrivljanja konkurence. Družba opozarja, da linija Gerona–Madrid–Gerona ni bila predmet obveznosti javne službe po postopkih iz člena 4 Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92. Pomoč ne more biti združljiva s Pogodbo ES, ker ne izpolnjuje pogojev nujnosti in sorazmernosti, ki so neločljivo povezani s poslanstvom javne službe. Tudi Air Catalunya je decembra 2002 ukinila prevoz. |
| --- | --- |

(26)

Družba Air Catalunya opozarja, da letalsko povezavo med Gerono in Madridom od 3. aprila 2002 vzdržujeta prejemnik pomoči in ona sama, brez javnega financiranja. Ta družba opozarja na škodljive posledice, ki jih je utrpela, ter na dejstvo, da je prišlo do očitnega izkrivljanja konkurence. Družba opozarja, da linija Gerona–Madrid–Gerona ni bila predmet obveznosti javne službe po postopkih iz člena 4 Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92. Pomoč ne more biti združljiva s Pogodbo ES, ker ne izpolnjuje pogojev nujnosti in sorazmernosti, ki so neločljivo povezani s poslanstvom javne službe. Tudi Air Catalunya je decembra 2002 ukinila prevoz.

| (27) | Austrian Airlines A.G. (Austrian Airlines) poleg tega opozarja, da v tem primeru niso bila upoštevana pravila iz Smernic o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe ES in člena 61 Sporazuma EGP o državni pomoči v letalskem sektorju. |
| --- | --- |

(27)

Austrian Airlines A.G. (Austrian Airlines) poleg tega opozarja, da v tem primeru niso bila upoštevana pravila iz Smernic o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe ES in člena 61 Sporazuma EGP o državni pomoči v letalskem sektorju.

IV.   POJASNILA KRALJEVINE ŠPANIJE

| (28) | Španske oblasti opozarjajo, da je bilo z uvedbo uradnega preiskovalnega postopka decembra 2002 prekinjeno izplačevanje pomoči Intermedu, zato je bila ta družba decembra 2002 prisiljena ukiniti let Gerona–Madrid, ker ni bila sposobna kriti nastalih stroškov, kar naj bi dokazovalo, da zadevni let ni donosen za nobeno družbo. |
| --- | --- |

(28)

Španske oblasti opozarjajo, da je bilo z uvedbo uradnega preiskovalnega postopka decembra 2002 prekinjeno izplačevanje pomoči Intermedu, zato je bila ta družba decembra 2002 prisiljena ukiniti let Gerona–Madrid, ker ni bila sposobna kriti nastalih stroškov, kar naj bi dokazovalo, da zadevni let ni donosen za nobeno družbo.

| (29) | Delno financiranje povezave Gerona–Madrid se izvaja le toliko časa, dokler se linija ne utrdi in postane donosna. |
| --- | --- |

(29)

Delno financiranje povezave Gerona–Madrid se izvaja le toliko časa, dokler se linija ne utrdi in postane donosna.

| (30) | Španske oblasti menijo, da postopek, po katerem so se ravnale, in ki je pripeljal do izbora družbe Intermed, ne ustreza postopku iz člena 4 Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 za naložitev obveznosti javne službe na dani liniji. |
| --- | --- |

(30)

Španske oblasti menijo, da postopek, po katerem so se ravnale, in ki je pripeljal do izbora družbe Intermed, ne ustreza postopku iz člena 4 Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 za naložitev obveznosti javne službe na dani liniji.

| (31) | Avtonomna vlada Katalonije je od španskega Ministrstva za prostorski razvoj zahtevala naložitev obveznosti javne službe (OJS) na progi Gerona–Madrid v skladu z določbami Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92. Toda ministrstvo je zahtevo zavrnilo z obrazložitvijo, da ni zadostnih razlogov za uporabo člena 4 te uredbe. |
| --- | --- |

(31)

Avtonomna vlada Katalonije je od španskega Ministrstva za prostorski razvoj zahtevala naložitev obveznosti javne službe (OJS) na progi Gerona–Madrid v skladu z določbami Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92. Toda ministrstvo je zahtevo zavrnilo z obrazložitvijo, da ni zadostnih razlogov za uporabo člena 4 te uredbe.

| (32) | Španske oblasti menijo, da so izpolnjeni materialni pogoji, ki jih zahteva Uredba Sveta (EGS) št. 2408/92 za to, da je določena služba označena kot javna ali splošnega družbenega pomena. |
| --- | --- |

(32)

Španske oblasti menijo, da so izpolnjeni materialni pogoji, ki jih zahteva Uredba Sveta (EGS) št. 2408/92 za to, da je določena služba označena kot javna ali splošnega družbenega pomena.

| (33) | Odsotnost letalske družbe, ki bi lahko vzdrževala povezavo, kaže na pomanjkanje gospodarskega zanimanja za to linijo. Povezavo Gerona–Madrid z določenimi jamstvi za stabilnost in rednost prevoza lahko torej zagotovi le posredovanje javnih oblasti. S tem v zvezi je potrebno opozoriti, da je Air Catalunya začela koristitii linijo Gerona–Madrid istočasno kot Intermed, torej aprila 2002. Pred tem in po 28. oktobru 2001, dnevu, ko je prejšnja družba prenehala z dejavnostjo, ni nobena družba izvajala prevoza Gerona–Madrid. Ta linija, za katero menijo, da je bistvenega pomena, je ostala neizkoriščena pet mesecev, kar je bilo povod za nujno posredovanje javnih oblasti, ob upoštevanju pomembnosti te proge za državljane. |
| --- | --- |

(33)

Odsotnost letalske družbe, ki bi lahko vzdrževala povezavo, kaže na pomanjkanje gospodarskega zanimanja za to linijo. Povezavo Gerona–Madrid z določenimi jamstvi za stabilnost in rednost prevoza lahko torej zagotovi le posredovanje javnih oblasti. S tem v zvezi je potrebno opozoriti, da je Air Catalunya začela koristitii linijo Gerona–Madrid istočasno kot Intermed, torej aprila 2002. Pred tem in po 28. oktobru 2001, dnevu, ko je prejšnja družba prenehala z dejavnostjo, ni nobena družba izvajala prevoza Gerona–Madrid. Ta linija, za katero menijo, da je bistvenega pomena, je ostala neizkoriščena pet mesecev, kar je bilo povod za nujno posredovanje javnih oblasti, ob upoštevanju pomembnosti te proge za državljane.

| (34) | Španske oblasti opozarjajo na nujnost vzpostavitve letalske povezave med Gerono in Madridom za gospodarski razvoj regije. |
| --- | --- |

(34)

Španske oblasti opozarjajo na nujnost vzpostavitve letalske povezave med Gerono in Madridom za gospodarski razvoj regije.

| (35) | Ker pa uradni pogoji za naložitev obveznosti niso bili izpolnjeni, to pomeni, da je bil javni razpis odprt za vse družbe in razposlan Komisiji in ostalim državam članicam, subvencija ne more uživati ugodnosti domneve o odsotnosti državne pomoči v smislu člena 87 Pogodbe ES in mora biti zato zavezana splošnim pravilom te pogodbe, ki urejajo to področje. To analizo potrjujejo smernice za vrednotenje državnih pomoči v korist letalskim prevozom v sporočilu Komisije o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe in člena 61 Sporazuma EGP o državni pomoči v letalskem sektorju (6), ko v točki 23 opozarjajo, da „se bo povračilo stroškov za izgube, ki jih je utrpel prevoznik, ki ni bil izbran v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92, še naprej vrednotilo na podlagi splošnih pravil, veljavnih za državne pomoči. To velja tudi za povračila stroškov, ki niso izračunana na podlagi meril, naštetih v členu 4(1)(h) te uredbe“. |
| --- | --- |

(35)

Ker pa uradni pogoji za naložitev obveznosti niso bili izpolnjeni, to pomeni, da je bil javni razpis odprt za vse družbe in razposlan Komisiji in ostalim državam članicam, subvencija ne more uživati ugodnosti domneve o odsotnosti državne pomoči v smislu člena 87 Pogodbe ES in mora biti zato zavezana splošnim pravilom te pogodbe, ki urejajo to področje. To analizo potrjujejo smernice za vrednotenje državnih pomoči v korist letalskim prevozom v sporočilu Komisije o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe in člena 61 Sporazuma EGP o državni pomoči v letalskem sektorju (6), ko v točki 23 opozarjajo, da „se bo povračilo stroškov za izgube, ki jih je utrpel prevoznik, ki ni bil izbran v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92, še naprej vrednotilo na podlagi splošnih pravil, veljavnih za državne pomoči. To velja tudi za povračila stroškov, ki niso izračunana na podlagi meril, naštetih v členu 4(1)(h) te uredbe“.

| (36) | Po mnenju španskih oblasti odsotnost uradne izjave o obveznostih javne službe v ničemer ne vpliva na značaj javne službe zadevne linije. |
| --- | --- |

(36)

Po mnenju španskih oblasti odsotnost uradne izjave o obveznostih javne službe v ničemer ne vpliva na značaj javne službe zadevne linije.

| (37) | Po mnenju španskih oblasti se povračilo stroškov, dodeljeno Intermedu, lahko šteje za državno pomoč v smislu člena 87 Pogodbe ES, ki je brez predhodnega obvestila Komisije in neupoštevanja določb iz člena 4 Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 nezakonita, toda kljub temu združljiva s skupnim trgom v skladu s členom 86(2) Pogodbe. Čeprav ta člen ni primerna osnova za financiranje javnih služb v letalskem prevozništvu, bi posebnosti, ki so prisotne v tem primeru, in zlasti majhni vplivi na konkurenco in promet znotraj Skupnosti, ukinitev pomoči takoj po uvedbi uradnega preiskovalnega postopka, posledična Intermedova ukinitev leta, šibka intenzivnost pomoči in kratko trajanje pogodbe, omejene na osem mesecev, lahko upravičili izjemno uporabo te določbe. |
| --- | --- |

(37)

Po mnenju španskih oblasti se povračilo stroškov, dodeljeno Intermedu, lahko šteje za državno pomoč v smislu člena 87 Pogodbe ES, ki je brez predhodnega obvestila Komisije in neupoštevanja določb iz člena 4 Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 nezakonita, toda kljub temu združljiva s skupnim trgom v skladu s členom 86(2) Pogodbe. Čeprav ta člen ni primerna osnova za financiranje javnih služb v letalskem prevozništvu, bi posebnosti, ki so prisotne v tem primeru, in zlasti majhni vplivi na konkurenco in promet znotraj Skupnosti, ukinitev pomoči takoj po uvedbi uradnega preiskovalnega postopka, posledična Intermedova ukinitev leta, šibka intenzivnost pomoči in kratko trajanje pogodbe, omejene na osem mesecev, lahko upravičili izjemno uporabo te določbe.

| (38) | Za uporabo odstavka 2 člena 86 mora biti povračilo stroškov nujno in sorazmerno. |
| --- | --- |

(38)

Za uporabo odstavka 2 člena 86 mora biti povračilo stroškov nujno in sorazmerno.

| (39) | Pogoji, ki so bili v pogodbi naloženi Intermedu, glede rednosti, nepretrganosti, zmogljivosti in določitve pristojbin storitve, povzročajo, da je let nedonosen za katero koli družbo. Pristojbine, ki jih nalaga uprava, dejansko povzročajo povečanje stroškov, ki jih družba, delujoča na tržni osnovi, ne bi mogla prevzeti nase. |
| --- | --- |

(39)

Pogoji, ki so bili v pogodbi naloženi Intermedu, glede rednosti, nepretrganosti, zmogljivosti in določitve pristojbin storitve, povzročajo, da je let nedonosen za katero koli družbo. Pristojbine, ki jih nalaga uprava, dejansko povzročajo povečanje stroškov, ki jih družba, delujoča na tržni osnovi, ne bi mogla prevzeti nase.

| (40) | Dokaz za to je, da ne obstaja noben pomemben konkurent, ki bi pokrival linijo Gerona–Madrid pod pogoji frekvence, zmogljivosti in nepretrganosti, ki so bili naloženi Intermedu. Družba, ki je v preteklosti izkoriščala to linijo, je bila zaradi premajhne donosnosti prisiljena prenehati z dejavnostjo. Dejstvo je, da več letalskih družb, ki jih je avtonomna vlada zaprosila za nudenje take storitve, ni pokazalo zanimanja zanjo, in so jasno izrazile, da dvomijo v njeno gospodarsko upravičenost. |
| --- | --- |

(40)

Dokaz za to je, da ne obstaja noben pomemben konkurent, ki bi pokrival linijo Gerona–Madrid pod pogoji frekvence, zmogljivosti in nepretrganosti, ki so bili naloženi Intermedu. Družba, ki je v preteklosti izkoriščala to linijo, je bila zaradi premajhne donosnosti prisiljena prenehati z dejavnostjo. Dejstvo je, da več letalskih družb, ki jih je avtonomna vlada zaprosila za nudenje take storitve, ni pokazalo zanimanja zanjo, in so jasno izrazile, da dvomijo v njeno gospodarsko upravičenost.

| (41) | Air Catalunye ni mogoče označiti kot pomembnega tekmeca. Air Catalunya je bila dejansko povabljena, da se udeleži postopka izbora, toda njena ponudba ni bila sprejeta, ker družba nima spričevala letalskega prevoznika (AOC) in dovoljenja za poslovanje v Španiji (7). Četudi bi se pri naložitvi OJS ravnali po postopku iz člena 4 Uredbe (EGS) št. 2408/92, Air Catalunya ne bi mogla sodelovati pri javnem razpisu, ker je bil slednji omejen na družbe, ki imajo dovoljenje za poslovanje na rednih progah. Kakorkoli, pogoji, pod katerimi je ponujala svoje lete, ki niso bili redni, so se zelo razlikovali od pogojev izkoriščenosti in zmogljivosti, ki so bili naloženi Intermedu. Na primer, ko je bila zasedenost letala, ki ga je najela Air Catalunya, najnižja, je bil let odpovedan in prisotni potniki so ostali brez hitrega in učinkovitega prevoznega sredstva za pot v Madrid. |
| --- | --- |

(41)

Air Catalunye ni mogoče označiti kot pomembnega tekmeca. Air Catalunya je bila dejansko povabljena, da se udeleži postopka izbora, toda njena ponudba ni bila sprejeta, ker družba nima spričevala letalskega prevoznika (AOC) in dovoljenja za poslovanje v Španiji (7). Četudi bi se pri naložitvi OJS ravnali po postopku iz člena 4 Uredbe (EGS) št. 2408/92, Air Catalunya ne bi mogla sodelovati pri javnem razpisu, ker je bil slednji omejen na družbe, ki imajo dovoljenje za poslovanje na rednih progah. Kakorkoli, pogoji, pod katerimi je ponujala svoje lete, ki niso bili redni, so se zelo razlikovali od pogojev izkoriščenosti in zmogljivosti, ki so bili naloženi Intermedu. Na primer, ko je bila zasedenost letala, ki ga je najela Air Catalunya, najnižja, je bil let odpovedan in prisotni potniki so ostali brez hitrega in učinkovitega prevoznega sredstva za pot v Madrid.

| (42) | Končno, nedonosnost zadevne povezave poudarja dejstvo, da kljub temu, da je bil let Intermeda ukinjen, ni nobena družba, niti Air Catalunya, nudila te storitve. |
| --- | --- |

(42)

Končno, nedonosnost zadevne povezave poudarja dejstvo, da kljub temu, da je bil let Intermeda ukinjen, ni nobena družba, niti Air Catalunya, nudila te storitve.

| (43) | Pomoč, dodeljena Intermedu, ne presega najnižjega povračila stroškov, potrebnega za izravnavo povečanih stroškov, nastalih zaradi izvajanja obveznosti, ki mu jih je naložila uprava. Povračila stroškov, dodeljena Intermedu, znašajo 919 879,98 EUR. Kot izhaja iz priloge III k pogodbi, stroški enega leta, izračunani po stopnji povprečne zasedenosti z 32 osebami, znašajo 3 980,55 EUR. Število letov, ki jih je Intermed opravil v obdobju veljavnosti pogodbe, je bilo 640, kar je ustvarilo prihodke, ki znašajo 876 943,30 EUR. Iz tega sledi, da je primanjkljaj, ki ga je povzročilo nudenje te storitve, znašal 1 670 608,70 EUR. Ta številka je rezultat stroška leta, to je 3 980,55 EUR, pomnoženega s številom opravljenih letov, torej 2 547 552,00 EUR, minus prejeti prihodki, to je 876 943,30 EUR. Torej je bila pomoč, ki so jo dodelile španske oblasti (919 879,98 EUR), nižja od primanjkljaja, ki ga je družba utrpela pri vzdrževanju povezave Gerona–Madrid, med aprilom in decembrom 2002. |
| --- | --- |

(43)

Pomoč, dodeljena Intermedu, ne presega najnižjega povračila stroškov, potrebnega za izravnavo povečanih stroškov, nastalih zaradi izvajanja obveznosti, ki mu jih je naložila uprava. Povračila stroškov, dodeljena Intermedu, znašajo 919 879,98 EUR. Kot izhaja iz priloge III k pogodbi, stroški enega leta, izračunani po stopnji povprečne zasedenosti z 32 osebami, znašajo 3 980,55 EUR. Število letov, ki jih je Intermed opravil v obdobju veljavnosti pogodbe, je bilo 640, kar je ustvarilo prihodke, ki znašajo 876 943,30 EUR. Iz tega sledi, da je primanjkljaj, ki ga je povzročilo nudenje te storitve, znašal 1 670 608,70 EUR. Ta številka je rezultat stroška leta, to je 3 980,55 EUR, pomnoženega s številom opravljenih letov, torej 2 547 552,00 EUR, minus prejeti prihodki, to je 876 943,30 EUR. Torej je bila pomoč, ki so jo dodelile španske oblasti (919 879,98 EUR), nižja od primanjkljaja, ki ga je družba utrpela pri vzdrževanju povezave Gerona–Madrid, med aprilom in decembrom 2002.

| (44) | Kot razglaša stalna sodna praksa Evropskih skupnosti, „se izplačilo državne pomoči lahko, v skladu s členom 86(2) Pogodbe, izogne prepovedi iz člena 87 te pogodbe, kadar skuša zadevna pomoč zgolj izravnati povečane stroške, ki jih je povzročilo izpolnjevanje posebne misije nekega podjetja, odgovornega za storitev splošnega gospodarskega pomena, in se njena dodelitev izkaže za nujno pri zagotavljanju obveznosti javne službe podjetja v razmerah gospodarskega ravnovesja“ (8). |
| --- | --- |

(44)

Kot razglaša stalna sodna praksa Evropskih skupnosti, „se izplačilo državne pomoči lahko, v skladu s členom 86(2) Pogodbe, izogne prepovedi iz člena 87 te pogodbe, kadar skuša zadevna pomoč zgolj izravnati povečane stroške, ki jih je povzročilo izpolnjevanje posebne misije nekega podjetja, odgovornega za storitev splošnega gospodarskega pomena, in se njena dodelitev izkaže za nujno pri zagotavljanju obveznosti javne službe podjetja v razmerah gospodarskega ravnovesja“ (8).

| (45) | Pomoč, dodeljena Intermedu, je nizke intenzivnostne stopnje, saj je nižja od milijona eurov. Temu je treba dodati tudi relativno kratek čas trajanja pogodbe (samo 8 mesecev: od aprila do decembra 2002). |
| --- | --- |

(45)

Pomoč, dodeljena Intermedu, je nizke intenzivnostne stopnje, saj je nižja od milijona eurov. Temu je treba dodati tudi relativno kratek čas trajanja pogodbe (samo 8 mesecev: od aprila do decembra 2002).

| (46) | Položaj Air Catalunye ali drugih možnih konkurentov na zadevni liniji v prihodnosti ne bo utrpel nikakršne škode, saj je bilo z uvedbo postopka izplačevanje pomoči ukinjeno, avtonomna vlada in Diputación de Gérone pa sta se obvezala, da bosta uradno razveljavila pogodbo, sklenjeno z Intermedom. |
| --- | --- |

(46)

Položaj Air Catalunye ali drugih možnih konkurentov na zadevni liniji v prihodnosti ne bo utrpel nikakršne škode, saj je bilo z uvedbo postopka izplačevanje pomoči ukinjeno, avtonomna vlada in Diputación de Gérone pa sta se obvezala, da bosta uradno razveljavila pogodbo, sklenjeno z Intermedom.

| (47) | Vsi ti elementi vplivajo na to, da so negativne posledice na konkurenco in trgovinsko menjavo med državami članicami, ki bi jih lahko povzročila dodelitev pomoči Intermedu, zreducirane na najnižjo možno stopnjo. |
| --- | --- |

(47)

Vsi ti elementi vplivajo na to, da so negativne posledice na konkurenco in trgovinsko menjavo med državami članicami, ki bi jih lahko povzročila dodelitev pomoči Intermedu, zreducirane na najnižjo možno stopnjo.

| (48) | Španske oblasti menijo, da sodne prakse, ki je bila uporabljena v sodnem primeru Altmark (nerešena pred SES na dan predložitve pripomb španskih oblasti), v tem primeru ne bi bilo; mogoče uporabiti, ker se je obravnavani dosje pri tej zadevi nanašal na uporabo člena 73 Pogodbe za naložitev obveznosti javne službe zunaj okvira, ki ga predvidevajo predpisi, veljavni na področju kopenskega prometa. |
| --- | --- |

(48)

Španske oblasti menijo, da sodne prakse, ki je bila uporabljena v sodnem primeru Altmark (nerešena pred SES na dan predložitve pripomb španskih oblasti), v tem primeru ne bi bilo; mogoče uporabiti, ker se je obravnavani dosje pri tej zadevi nanašal na uporabo člena 73 Pogodbe za naložitev obveznosti javne službe zunaj okvira, ki ga predvidevajo predpisi, veljavni na področju kopenskega prometa.

| (49) | Španske oblasti menijo, da se postopek, ki je bil sprožen zaradi subvencij, dodeljenih družbi Intermed, lahko zaključi s sprejetjem odločbe Komisije, ki kljub temu, da razglasi pomoč za nezakonito in jo ukine, ne odreja vračila izplačane pomoči, ampak jo šteje za združljivo s skupnim trgom v skladu z odstavkom 2 člena 86. |
| --- | --- |

(49)

Španske oblasti menijo, da se postopek, ki je bil sprožen zaradi subvencij, dodeljenih družbi Intermed, lahko zaključi s sprejetjem odločbe Komisije, ki kljub temu, da razglasi pomoč za nezakonito in jo ukine, ne odreja vračila izplačane pomoči, ampak jo šteje za združljivo s skupnim trgom v skladu z odstavkom 2 člena 86.

V.   OCENA POMOČI

| (50) | Člen 87(1) Pogodbe določa, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, če prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(50)

Člen 87(1) Pogodbe določa, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, če prizadene trgovino med državami članicami.

| (51) | Sporočilo Komisije o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe ES in člena 61 Sporazuma EGP o državni pomoči v letalskem sektorju v točki 18 navaja domnevo o odsotnosti pomoči ob dodelitvi obveznosti javne službe in ustreznem izračunu povračila stroškov v skladu s postopkom iz člena 4 Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do letalskih prog znotraj Skupnosti. Merila, ki omogočajo ocenjevanje prisotnosti pomoči v povračilih stroškov za javne službe, so bila pozneje razjasnjena s sodbo sodnega primera Altmark z dne 24. julija 2003 (9). |
| --- | --- |

(51)

Sporočilo Komisije o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe ES in člena 61 Sporazuma EGP o državni pomoči v letalskem sektorju v točki 18 navaja domnevo o odsotnosti pomoči ob dodelitvi obveznosti javne službe in ustreznem izračunu povračila stroškov v skladu s postopkom iz člena 4 Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 o dostopu letalskih prevoznikov Skupnosti do letalskih prog znotraj Skupnosti. Merila, ki omogočajo ocenjevanje prisotnosti pomoči v povračilih stroškov za javne službe, so bila pozneje razjasnjena s sodbo sodnega primera Altmark z dne 24. julija 2003 (9).

| (52) | Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 9 do 23 te odločbe, oblasti Avtonomne vlade Katalonije pri izboru prevoznika, opisanega v točki 2.3 te odločbe, niso upoštevale obveznosti iz člena 4 Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92, ki so bistvene za zagotovitev načela enake obravnave in pravilnega poteka postopka. |
| --- | --- |

(52)

Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 9 do 23 te odločbe, oblasti Avtonomne vlade Katalonije pri izboru prevoznika, opisanega v točki 2.3 te odločbe, niso upoštevale obveznosti iz člena 4 Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92, ki so bistvene za zagotovitev načela enake obravnave in pravilnega poteka postopka.

| (53) | Zlasti,






  — | Komisija ni bila obveščena o naložitvi obveznosti javne službe na progi Gerona–Madrid–Gerona, |
| --- | --- | --- |

(53)

Zlasti,

—

Komisija ni bila obveščena o naložitvi obveznosti javne službe na progi Gerona–Madrid–Gerona,

| — | te obveznosti niso bile objavljene v Uradnem listu Evropske unije, |
| --- | --- |

—

te obveznosti niso bile objavljene v Uradnem listu Evropske unije,

| — | druge države članice niso bile naprošene, da izrazijo svoje mnenje, |
| --- | --- |

—

druge države članice niso bile naprošene, da izrazijo svoje mnenje,

| — | javni razpis ni bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije in |
| --- | --- |

—

javni razpis ni bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije in

| — | o ponudbah, ki so jih predložili letalski prevozniki, niso bile obveščene niti druge države članice niti Komisija. |
| --- | --- |

—

o ponudbah, ki so jih predložili letalski prevozniki, niso bile obveščene niti druge države članice niti Komisija.

| (54) | Španske oblasti menijo, da je zadevni ukrep kljub temu povračilo stroškov za obveznosti javne službe, ki so bile naložene družbi Intermed. |
| --- | --- |

(54)

Španske oblasti menijo, da je zadevni ukrep kljub temu povračilo stroškov za obveznosti javne službe, ki so bile naložene družbi Intermed.

| (55) | Komisija meni, da je edino sredstvo za vzpostavitev obveznosti javne službe v letalskem prevozništvu uporaba člena 4 Uredbe (EGS) št. 2408/92. V tej uredbi je Svet uvedel enotna in nediskriminacijska pravila za podeljevanje pravic do letalskega prometa na progah, na katerih so bile naložene obveznosti javne službe. Merila za izračun povračila stroškov so bila jasno določena. Povračilo, izračunano v skladu s členom 4(1)(h) te uredbe, bi omogočilo, v odsotnosti navedb, ki bi govorile drugače, domnevati o odsotnosti finančne prednosti v korist letalskega prevoznika (10). |
| --- | --- |

(55)

Komisija meni, da je edino sredstvo za vzpostavitev obveznosti javne službe v letalskem prevozništvu uporaba člena 4 Uredbe (EGS) št. 2408/92. V tej uredbi je Svet uvedel enotna in nediskriminacijska pravila za podeljevanje pravic do letalskega prometa na progah, na katerih so bile naložene obveznosti javne službe. Merila za izračun povračila stroškov so bila jasno določena. Povračilo, izračunano v skladu s členom 4(1)(h) te uredbe, bi omogočilo, v odsotnosti navedb, ki bi govorile drugače, domnevati o odsotnosti finančne prednosti v korist letalskega prevoznika (10).

| (56) | Člen 4(1)(h) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 predvideva, da „Država članica lahko letalskemu prevozniku, ki je bil izbran glede na pododstavek (f), povrne stroške, nastale zaradi izpolnjevanja standardov, ki jih zahtevajo obveznosti javne službe iz tega odstavka; pri takem povračilu so upoštevani stroški in prihodki, ustvarjeni s prevozom.“ Komisija meni, da ukrep, ki so ga španske oblasti načrtovale v korist družbe Intermed, ne ustreza določbam iz člena 4 te uredbe. |
| --- | --- |

(56)

Člen 4(1)(h) Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92 predvideva, da „Država članica lahko letalskemu prevozniku, ki je bil izbran glede na pododstavek (f), povrne stroške, nastale zaradi izpolnjevanja standardov, ki jih zahtevajo obveznosti javne službe iz tega odstavka; pri takem povračilu so upoštevani stroški in prihodki, ustvarjeni s prevozom.“ Komisija meni, da ukrep, ki so ga španske oblasti načrtovale v korist družbe Intermed, ne ustreza določbam iz člena 4 te uredbe.

| (57) | Iz tega sledi, da domneva o odsotnosti pomoči v tem primeru ne igra nobene vloge. |
| --- | --- |

(57)

Iz tega sledi, da domneva o odsotnosti pomoči v tem primeru ne igra nobene vloge.

| (58) | Točka 23 smernic o državni pomoči v letalskem sektorju opozarja, da „se bo povračilo stroškov za izgube, ki jih je utrpel prevoznik, ki ni bil izbran v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92, še nadalje vrednotilo po splošnih pravilih, ki se uporabljajo za državne pomoči. To velja tudi za povračila stroškov, ki niso izračunana na podlagi meril iz člena 4(1)(h) te uredbe.“ Točka 17 prav tako določa, da „mora biti dovoljenje za povračilo ovrednoteno v skladu z načeli o državni pomoči, ki izhajajo iz sodne prakse Sodišča“. |
| --- | --- |

(58)

Točka 23 smernic o državni pomoči v letalskem sektorju opozarja, da „se bo povračilo stroškov za izgube, ki jih je utrpel prevoznik, ki ni bil izbran v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92, še nadalje vrednotilo po splošnih pravilih, ki se uporabljajo za državne pomoči. To velja tudi za povračila stroškov, ki niso izračunana na podlagi meril iz člena 4(1)(h) te uredbe.“ Točka 17 prav tako določa, da „mora biti dovoljenje za povračilo ovrednoteno v skladu z načeli o državni pomoči, ki izhajajo iz sodne prakse Sodišča“.

| (59) | Komisija meni, da kadar predpisi Skupnosti določenemu sektorju nalagajo dodelitev obveznosti javne službe pri izvajanju konkurence, neupoštevanje teh predpisov pomeni, da je dodeljeno povračilo stroškov pomoč v smislu člena 87.1 Pogodbe. Komisija kljub temu preuči, ali zadevni ukrep družbi Intermed omogoča finančno prednost in zlasti, ali povračilo stroškov zadostuje merilom, ki jih določa sodna praksa Sodišča, zlasti sodba sodnega primera Altmark z dne 24. julija 2003. |
| --- | --- |

(59)

Komisija meni, da kadar predpisi Skupnosti določenemu sektorju nalagajo dodelitev obveznosti javne službe pri izvajanju konkurence, neupoštevanje teh predpisov pomeni, da je dodeljeno povračilo stroškov pomoč v smislu člena 87.1 Pogodbe. Komisija kljub temu preuči, ali zadevni ukrep družbi Intermed omogoča finančno prednost in zlasti, ali povračilo stroškov zadostuje merilom, ki jih določa sodna praksa Sodišča, zlasti sodba sodnega primera Altmark z dne 24. julija 2003.

| (60) | Ta sodba potrjuje, da dodeljeni zneski za povrnitev stroškov obveznosti javne službe niso državna pomoč, če so izpolnjeni določeni pogoji. Iz sodne prakse, po mnenju Sodišča, izhaja (11), da „če državno posredovanje razumemo kot povračilo stroškov za opravljene storitve podjetij, ki prejemajo pomoč za izvajanje obveznosti javne službe, pri čemer ta podjetja v resnici ne uživajo finančne prednosti in posredovanje torej ne omogoča podjetju ugodnejšega konkurenčnega položaja v odnosu do konkurenčnih podjetij, tako posredovanje ne sodi pod člen 92(1) Pogodbe. Kljub temu pa je potrebno izpolnjevati določeno število pogojev, da se v nekem konkretnem primeru povrnitev stroškov izogne označbi državne pomoči.“ (12) |
| --- | --- |

(60)

Ta sodba potrjuje, da dodeljeni zneski za povrnitev stroškov obveznosti javne službe niso državna pomoč, če so izpolnjeni določeni pogoji. Iz sodne prakse, po mnenju Sodišča, izhaja (11), da „če državno posredovanje razumemo kot povračilo stroškov za opravljene storitve podjetij, ki prejemajo pomoč za izvajanje obveznosti javne službe, pri čemer ta podjetja v resnici ne uživajo finančne prednosti in posredovanje torej ne omogoča podjetju ugodnejšega konkurenčnega položaja v odnosu do konkurenčnih podjetij, tako posredovanje ne sodi pod člen 92(1) Pogodbe. Kljub temu pa je potrebno izpolnjevati določeno število pogojev, da se v nekem konkretnem primeru povrnitev stroškov izogne označbi državne pomoči.“ (12)

| (61) | Sodišče je določilo štiri pogoje. Prvi trije pogoji se uporabljajo v vseh primerih. Četrti pogoj predvideva 2 možnosti in s tem izključuje vsako najmanjšo finančno prednost, ki bi lahko nastala s povračilom stroškov. |
| --- | --- |

(61)

Sodišče je določilo štiri pogoje. Prvi trije pogoji se uporabljajo v vseh primerih. Četrti pogoj predvideva 2 možnosti in s tem izključuje vsako najmanjšo finančno prednost, ki bi lahko nastala s povračilom stroškov.

| (62) | Glede na prvi pogoj, ki ga določa Sodišče, mora biti podjetje, ki prejema denarna sredstva, dejansko pooblaščeno za izvajanje obveznosti javne službe in te obveznosti morajo biti jasno določene. Glede na drugi pogoj, pa morajo biti parametri za izračun povračila stroškov predhodno določeni na objektiven in jasen način. |
| --- | --- |

(62)

Glede na prvi pogoj, ki ga določa Sodišče, mora biti podjetje, ki prejema denarna sredstva, dejansko pooblaščeno za izvajanje obveznosti javne službe in te obveznosti morajo biti jasno določene. Glede na drugi pogoj, pa morajo biti parametri za izračun povračila stroškov predhodno določeni na objektiven in jasen način.

| (63) | V tem primeru je bilo podjetje, ki prejema pomoč, pooblaščeno za izvajanje nekaterih obveznosti, ki so določene v pogodbi. Te obveznosti, kot tudi parametri za izračun povračila stroškov, določeni v prilogah III, IV in V k pogodbi, so rezultat pogajanj med pristojnimi regionalnimi oblastmi in družbo, ki je že bila izbrana za izvajanje letalskega prevoza. Avtonomna vlada Katalonije je v obdobju julij–november 2001 z osebnim pismom navezala stike z več prevozniki, da bi jih seznanila s svojo pobudo za pospeševanje vzpostavitve te letalske povezave in jih povabila, da predložijo svoje ponudbe ali izrazijo svojo pripravljenost za izvajanje tega leta. V tej navezavi stikov so regionalne oblasti kontaktirane letalske družbe prosile, da predložijo svoje ponudbe. V teh pismih se ne pojavlja nikakršna podrobnost glede obveznosti družb niti glede parametrov povračila stroškov. Ni izključeno, da bi bile letalske družbe, ki so zavrnile prošnjo regionalnih oblasti, zainteresirane za sklenitev pogodbe, če bi imele na voljo podrobnejše informacije glede njihovih obveznosti in parametrov za izračun povračila stroškov že ob prejemu prošnje regionalnih oblasti.
  Komisija meni, da v tem primeru obveznosti javne službe niso bile določene na jasen in pregleden način, zato prvi pogoj iz sodbe Altmark torej ni izpolnjen. |
| --- | --- |

(63)

V tem primeru je bilo podjetje, ki prejema pomoč, pooblaščeno za izvajanje nekaterih obveznosti, ki so določene v pogodbi. Te obveznosti, kot tudi parametri za izračun povračila stroškov, določeni v prilogah III, IV in V k pogodbi, so rezultat pogajanj med pristojnimi regionalnimi oblastmi in družbo, ki je že bila izbrana za izvajanje letalskega prevoza. Avtonomna vlada Katalonije je v obdobju julij–november 2001 z osebnim pismom navezala stike z več prevozniki, da bi jih seznanila s svojo pobudo za pospeševanje vzpostavitve te letalske povezave in jih povabila, da predložijo svoje ponudbe ali izrazijo svojo pripravljenost za izvajanje tega leta. V tej navezavi stikov so regionalne oblasti kontaktirane letalske družbe prosile, da predložijo svoje ponudbe. V teh pismih se ne pojavlja nikakršna podrobnost glede obveznosti družb niti glede parametrov povračila stroškov. Ni izključeno, da bi bile letalske družbe, ki so zavrnile prošnjo regionalnih oblasti, zainteresirane za sklenitev pogodbe, če bi imele na voljo podrobnejše informacije glede njihovih obveznosti in parametrov za izračun povračila stroškov že ob prejemu prošnje regionalnih oblasti.

Komisija meni, da v tem primeru obveznosti javne službe niso bile določene na jasen in pregleden način, zato prvi pogoj iz sodbe Altmark torej ni izpolnjen.

| (64) | Poleg tega je bila pogodba, sklenjena 26. marca 2002 med Generalitat de Cataluna, Diputación de Gerona, Trgovinsko in industrijsko zbornico Gerone in predstavnikom družbe Intermediación Aérea SL (INTERMED), sicer predmet sporočila za javnost, a ni bila uradno objavljena in, po podatkih Komisije, ni bila dosegljiva zainteresiranim tretjim osebam. Vrh tega so v sektorju letalskega prevozništva parametri za izračun povračila stroškov na predhoden, objektiven in pregleden način določeni s pravnimi sredstvi zakonodajalca Skupnosti v členu 4 Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92, ki ni bil upoštevan. |
| --- | --- |

(64)

Poleg tega je bila pogodba, sklenjena 26. marca 2002 med Generalitat de Cataluna, Diputación de Gerona, Trgovinsko in industrijsko zbornico Gerone in predstavnikom družbe Intermediación Aérea SL (INTERMED), sicer predmet sporočila za javnost, a ni bila uradno objavljena in, po podatkih Komisije, ni bila dosegljiva zainteresiranim tretjim osebam. Vrh tega so v sektorju letalskega prevozništva parametri za izračun povračila stroškov na predhoden, objektiven in pregleden način določeni s pravnimi sredstvi zakonodajalca Skupnosti v členu 4 Uredbe Sveta (EGS) št. 2408/92, ki ni bil upoštevan.

| (65) | Poleg tega Komisija meni, da parametri za izračun povračila stroškov v tem primeru niso bili določeni na objektiven in pregleden način. Drugi pogoj sodbe Altmark torej ni izpolnjen. |
| --- | --- |

(65)

Poleg tega Komisija meni, da parametri za izračun povračila stroškov v tem primeru niso bili določeni na objektiven in pregleden način. Drugi pogoj sodbe Altmark torej ni izpolnjen.

| (66) | Tretji pogoj Sodišča določa, da povračilo stroškov ne sme presegati zneska, ki je potreben za kritje celotnih ali delnih stroškov, povzročenih z izvajanjem obveznosti javne službe, ob upoštevanju nanje nanašajočih se prihodkov, kot tudi razumnih ugodnosti za izvajanje teh obveznosti. Z upoštevanjem tega pogoja se zagotovi, da podjetje, prejemnik sredstev, ne uživa prednosti, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco s krepitvijo konkurenčnega položaja tega podjetja. Namen tega pogoja je, da se izognemu dodelitvi dodatnih povračil stroškov podjetjem in dodelitvam povračil stroškov v obliki ali znesku, ki bi podjetja spodbudilo, da razpolagala s presežno plačilno sposobnostjo, ki bi jo lahko namenila za dejavnosti izkrivljanja konkurence.
  Da se izogne takim dodatnim povračilom stroškov in da zmanjša škodljive vplive omejitve dostopa do trga, uporablja zakonodajalec v letalskem sektorju metodo strogega upoštevanja postopka javnega razpisa iz člena 4 Uredbe (EGS) št. 2408/92. |
| --- | --- |

(66)

Tretji pogoj Sodišča določa, da povračilo stroškov ne sme presegati zneska, ki je potreben za kritje celotnih ali delnih stroškov, povzročenih z izvajanjem obveznosti javne službe, ob upoštevanju nanje nanašajočih se prihodkov, kot tudi razumnih ugodnosti za izvajanje teh obveznosti. Z upoštevanjem tega pogoja se zagotovi, da podjetje, prejemnik sredstev, ne uživa prednosti, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco s krepitvijo konkurenčnega položaja tega podjetja. Namen tega pogoja je, da se izognemu dodelitvi dodatnih povračil stroškov podjetjem in dodelitvam povračil stroškov v obliki ali znesku, ki bi podjetja spodbudilo, da razpolagala s presežno plačilno sposobnostjo, ki bi jo lahko namenila za dejavnosti izkrivljanja konkurence.

Da se izogne takim dodatnim povračilom stroškov in da zmanjša škodljive vplive omejitve dostopa do trga, uporablja zakonodajalec v letalskem sektorju metodo strogega upoštevanja postopka javnega razpisa iz člena 4 Uredbe (EGS) št. 2408/92.

| (67) | Komisija meni, da se tak postopek javnega razpisa, pred nakupom države članice, običajno upošteva kot zadosten razlog za izključitev možnosti, da skuša ta država članica dati prednost določenemu podjetju. Sodišče prve stopnje je potrdilo ta pristop (13). Komisija meni, da je v odsotnosti javnega razpisa težko točno določiti, ali znesek, ki ga je prejela družba Intermed, ustreza stroškom, povzročenim z izvajanjem obveznosti javne službe, ali pa predstavlja dodatno povračilo stroškov in prednost v njeno korist. |
| --- | --- |

(67)

Komisija meni, da se tak postopek javnega razpisa, pred nakupom države članice, običajno upošteva kot zadosten razlog za izključitev možnosti, da skuša ta država članica dati prednost določenemu podjetju. Sodišče prve stopnje je potrdilo ta pristop (13). Komisija meni, da je v odsotnosti javnega razpisa težko točno določiti, ali znesek, ki ga je prejela družba Intermed, ustreza stroškom, povzročenim z izvajanjem obveznosti javne službe, ali pa predstavlja dodatno povračilo stroškov in prednost v njeno korist.

| (68) | Španske oblasti menijo, da je znesek dodeljene subvencije nižji od primanjkljaja, ustvarjenega v mesecih opravljanja storitve, in zato ne gre za dodatno povračilo stroškov. Komisija meni, da v odsotnosti objektivnih sredstev za določitev stopnje povračila stroškov z uporabo obveznih pravil Sveta, ni mogoče izključiti možnosti, da bi druge družbe lahko nudile zadevno storitev z nižjo stopnjo subvencije. |
| --- | --- |

(68)

Španske oblasti menijo, da je znesek dodeljene subvencije nižji od primanjkljaja, ustvarjenega v mesecih opravljanja storitve, in zato ne gre za dodatno povračilo stroškov. Komisija meni, da v odsotnosti objektivnih sredstev za določitev stopnje povračila stroškov z uporabo obveznih pravil Sveta, ni mogoče izključiti možnosti, da bi druge družbe lahko nudile zadevno storitev z nižjo stopnjo subvencije.

| (69) | Komisija meni, da tretji pogoj iz sodbe Altmark v tem primeru ni izpolnjen. |
| --- | --- |

(69)

Komisija meni, da tretji pogoj iz sodbe Altmark v tem primeru ni izpolnjen.

| (70) | Četrti pogoj vsebuje dve možni modaliteti:






  (a) | ali „je izbor podjetja, ki se ga pooblasti za izvajanje obveznosti javne službe, v konkretnem primeru izveden na podlagi postopka javnega naročila, ki omogoča izbor kandidata, sposobnega nuditi svoje storitve z najmanjšimi družbenimi stroški“; |
| --- | --- | --- |

(70)

Četrti pogoj vsebuje dve možni modaliteti:

(a)

ali „je izbor podjetja, ki se ga pooblasti za izvajanje obveznosti javne službe, v konkretnem primeru izveden na podlagi postopka javnega naročila, ki omogoča izbor kandidata, sposobnega nuditi svoje storitve z najmanjšimi družbenimi stroški“;

| (b) | ali „mora biti stopnja nujnega povračila stroškov določena na osnovi analize stroškov, ki bi jih srednje veliko podjetje z dobrim vodenjem in primerno opremljenostjo s prevoznimi sredstvi za zadovoljitev potreb zahtevane javne službe, ustvarilo z izvajanjem teh obveznosti, ob upoštevanju prihodkov, ki se nanašajo na te obveznosti, kot tudi razumnih ugodnosti za izvajanje teh obveznosti.“ |
| --- | --- |

(b)

ali „mora biti stopnja nujnega povračila stroškov določena na osnovi analize stroškov, ki bi jih srednje veliko podjetje z dobrim vodenjem in primerno opremljenostjo s prevoznimi sredstvi za zadovoljitev potreb zahtevane javne službe, ustvarilo z izvajanjem teh obveznosti, ob upoštevanju prihodkov, ki se nanašajo na te obveznosti, kot tudi razumnih ugodnosti za izvajanje teh obveznosti.“

| (71) | Prva modaliteta četrtega pogoja v tem primeru ni izpolnjena. Postopek izbora, ki so ga izvedle španske oblasti, ne izpolnjuje meril preglednosti in objektivnosti, ki sta nujno potrebni za vsak postopek javnega naročila, opisanega v točkah 51 in 52 te odločbe, da bi ga lahko pojmovali kot konkuriranje in zato ne more biti dovolj pregleden, da bi zagotovil „najnižje družbene stroške“. |
| --- | --- |

(71)

Prva modaliteta četrtega pogoja v tem primeru ni izpolnjena. Postopek izbora, ki so ga izvedle španske oblasti, ne izpolnjuje meril preglednosti in objektivnosti, ki sta nujno potrebni za vsak postopek javnega naročila, opisanega v točkah 51 in 52 te odločbe, da bi ga lahko pojmovali kot konkuriranje in zato ne more biti dovolj pregleden, da bi zagotovil „najnižje družbene stroške“.

| (72) | Drugo modaliteto četrtega pogoja iz točke 70 (b) se načeloma lahko uporablja le takrat, kadar ne obstaja obveznost izvedbe javnega razpisa, in ne, kadar obveznost obstaja, a ni bila upoštevana. Toda tudi ob predpostavki, da bi bila v tem primeru uporabljena druga modaliteta četrtega pogoja, bi morala Komisija zaključiti, da ni bila upoštevana. Povračilo stroškov dejansko ni bilo izračunano na podlagi „analize stroškov, ki bi jih srednje veliko podjetje z dobrim vodenjem in primerno opremljenostjo s prevoznimi sredstvi za zadovoljitev potreb zahtevane javne službe, ustvarilo z izvajanjem teh obveznosti, ob upoštevanju prihodkov, ki se nanje nanašajo, kot tudi razumnih ugodnosti za izvajanje teh obveznosti“. Kot je bilo razloženo pri analizi drugega pogoja, oblasti niso izvedle nikakršne predhodne analize stroškov, niti o njihovi medsebojni združljivosti niti o združljivosti s tem standardom, ampak so se omejile na povrnitev realnih stroškov zadevnega prevoznika. Španske oblasti niso priskrbele podatkov, ki bi Komisiji omogočili izvedbo takega preverjanja. V teh razmerah je očitno, da tudi četrti pogoj iz sodbe Altmark ni izpolnjen. |
| --- | --- |

(72)

Drugo modaliteto četrtega pogoja iz točke 70 (b) se načeloma lahko uporablja le takrat, kadar ne obstaja obveznost izvedbe javnega razpisa, in ne, kadar obveznost obstaja, a ni bila upoštevana. Toda tudi ob predpostavki, da bi bila v tem primeru uporabljena druga modaliteta četrtega pogoja, bi morala Komisija zaključiti, da ni bila upoštevana. Povračilo stroškov dejansko ni bilo izračunano na podlagi „analize stroškov, ki bi jih srednje veliko podjetje z dobrim vodenjem in primerno opremljenostjo s prevoznimi sredstvi za zadovoljitev potreb zahtevane javne službe, ustvarilo z izvajanjem teh obveznosti, ob upoštevanju prihodkov, ki se nanje nanašajo, kot tudi razumnih ugodnosti za izvajanje teh obveznosti“. Kot je bilo razloženo pri analizi drugega pogoja, oblasti niso izvedle nikakršne predhodne analize stroškov, niti o njihovi medsebojni združljivosti niti o združljivosti s tem standardom, ampak so se omejile na povrnitev realnih stroškov zadevnega prevoznika. Španske oblasti niso priskrbele podatkov, ki bi Komisiji omogočili izvedbo takega preverjanja. V teh razmerah je očitno, da tudi četrti pogoj iz sodbe Altmark ni izpolnjen.

| (73) | Komisija torej ugotavlja, da v tem primeru ni bil izpolnjen nobeden od pogojev iz sodbe Altmark. V luči prej povedanega ukrep pomeni prednost za prejemnika pomoči. |
| --- | --- |

(73)

Komisija torej ugotavlja, da v tem primeru ni bil izpolnjen nobeden od pogojev iz sodbe Altmark. V luči prej povedanega ukrep pomeni prednost za prejemnika pomoči.

| (74) | Pojem državne pomoči v smislu Pogodbe in tako, kot ga razlaga Sodišče, se nanaša na vsako z državnimi sredstvi neposredno ali posredno podeljeno prednost oziroma prednost, ki predstavlja dodatno breme za državo ali za organe, določene ali oblikovane v ta namen. |
| --- | --- |

(74)

Pojem državne pomoči v smislu Pogodbe in tako, kot ga razlaga Sodišče, se nanaša na vsako z državnimi sredstvi neposredno ali posredno podeljeno prednost oziroma prednost, ki predstavlja dodatno breme za državo ali za organe, določene ali oblikovane v ta namen.

| (75) | V tem primeru pogodba določa, da družba prejemnica pomoči prejme največ 4 337 086,18 EUR za celotno trajanje pogodbe, ki jo financirata Generalitat de Catalunya in Diputación de Girona. Kakor potrjujejo španske oblasti, znaša znesek pomoči, ki je bil dejansko izplačan, 919 879,98 EUR. Ta znesek, ki so ga neposredno dodelile španske oblasti, jasno potrjuje prisotnost državnih sredstev. |
| --- | --- |

(75)

V tem primeru pogodba določa, da družba prejemnica pomoči prejme največ 4 337 086,18 EUR za celotno trajanje pogodbe, ki jo financirata Generalitat de Catalunya in Diputación de Girona. Kakor potrjujejo španske oblasti, znaša znesek pomoči, ki je bil dejansko izplačan, 919 879,98 EUR. Ta znesek, ki so ga neposredno dodelile španske oblasti, jasno potrjuje prisotnost državnih sredstev.

| (76) | Zadevni ukrepi se nanašajo samo na en prevozni sektor, to je letalsko prevozništvo, in na nudenje zgolj ene letalske povezave Gerona–Madrid–Gerona. |
| --- | --- |

(76)

Zadevni ukrepi se nanašajo samo na en prevozni sektor, to je letalsko prevozništvo, in na nudenje zgolj ene letalske povezave Gerona–Madrid–Gerona.

| (77) | Pogodba je bila sklenjena z eno samo letalsko družbo. Iz podatkov, ki so jih posredovale španske oblasti, ni mogoče sklepati, da bi za druge družbe, ki bi se morebiti odločile nuditi reden letalski prevoz med Madridom in Gerono, veljali enaki ukrepi. |
| --- | --- |

(77)

Pogodba je bila sklenjena z eno samo letalsko družbo. Iz podatkov, ki so jih posredovale španske oblasti, ni mogoče sklepati, da bi za druge družbe, ki bi se morebiti odločile nuditi reden letalski prevoz med Madridom in Gerono, veljali enaki ukrepi.

| (78) | Zadevnii ukrep se zato pojmuje kot selektiven. |
| --- | --- |

(78)

Zadevnii ukrep se zato pojmuje kot selektiven.

| (79) | Za ugotovitev izkrivljanja konkurence zadostuje, da posredovanje države umetno spremeni nekatere elemente stroškov proizvodnje določenega podjetja in okrepi položaj tega podjetja v odnosu do drugih konkurenčnih podjetij v prometu znotraj Skupnosti (14). Sodišče meni (15), da ni nikakor izključeno, da lahko javna subvencija, dodeljena določenemu podjetju, ki nudi zgolj lokalne in regionalne prevoze in ne prevozov zunaj matične države, kljub temu vpliva na trgovino med državami članicami. Na drugi strani pa je tudi Sodišče poudarilo, da pomoč lahko vpliva na trgovino med državami članicami in izkrivlja pogoje konkurence, že zato, ker podjetje, ki jo prejema, konkurira podjetjem v drugih državah članicah, pa čeprav ne sodeluje pri čezmejnih dejavnostih. Če država članica dodeli pomoč podjetju, lahko ponudba v notranjem prometu ostane nespremenjena, ali pa se poveča, s čimer se zmanjšajo možnosti podjetij iz drugih držav članic, da ponudijo svoje storitve na trgu te države članice (16). |
| --- | --- |

(79)

Za ugotovitev izkrivljanja konkurence zadostuje, da posredovanje države umetno spremeni nekatere elemente stroškov proizvodnje določenega podjetja in okrepi položaj tega podjetja v odnosu do drugih konkurenčnih podjetij v prometu znotraj Skupnosti (14). Sodišče meni (15), da ni nikakor izključeno, da lahko javna subvencija, dodeljena določenemu podjetju, ki nudi zgolj lokalne in regionalne prevoze in ne prevozov zunaj matične države, kljub temu vpliva na trgovino med državami članicami. Na drugi strani pa je tudi Sodišče poudarilo, da pomoč lahko vpliva na trgovino med državami članicami in izkrivlja pogoje konkurence, že zato, ker podjetje, ki jo prejema, konkurira podjetjem v drugih državah članicah, pa čeprav ne sodeluje pri čezmejnih dejavnostih. Če država članica dodeli pomoč podjetju, lahko ponudba v notranjem prometu ostane nespremenjena, ali pa se poveča, s čimer se zmanjšajo možnosti podjetij iz drugih držav članic, da ponudijo svoje storitve na trgu te države članice (16).

| (80) | Uredba Komisije (ES) št. 69/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči de minimis
   (17) se ne uporablja za sektor prevozništva v skladu z njeno tretjo uvodno izjavo in členom 1(a). Glede na sodno prakso Sodišča, ne obstaja prag ali odstotek, ki bi pričal o tem, da trgovanje med državami članicami ni bilo izkrivljeno. Relativno majhna pomembnost pomoči ali relativno skromna velikost podjetja, ki pomoč prejema, a priori ne izključujeta možnosti, da sta konkurenca in trgovina med državami članicami izkrivljeni (18). |
| --- | --- |

(80)

Uredba Komisije (ES) št. 69/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči de minimis
   (17) se ne uporablja za sektor prevozništva v skladu z njeno tretjo uvodno izjavo in členom 1(a). Glede na sodno prakso Sodišča, ne obstaja prag ali odstotek, ki bi pričal o tem, da trgovanje med državami članicami ni bilo izkrivljeno. Relativno majhna pomembnost pomoči ali relativno skromna velikost podjetja, ki pomoč prejema, a priori ne izključujeta možnosti, da sta konkurenca in trgovina med državami članicami izkrivljeni (18).

| (81) | V tem primeru letalsko povezavo med Gerono in Madridom nudita dva prevoznika, eden prejema javno finančno pomoč, drugi pa ne. |
| --- | --- |

(81)

V tem primeru letalsko povezavo med Gerono in Madridom nudita dva prevoznika, eden prejema javno finančno pomoč, drugi pa ne.

| (82) | Pogodba predvideva klavzulo razveljavitve pogodbe, ki se uporabi v primeru, če za let med Gerono in Madridom poskrbi nek drug letalski prevoznik, brez javne pomoči ali kakršnega koli drugega državnega financiranja, ki ponuja podobne karakteristike, kot jih ima let, ki je predmet te pogodbe, zlasti kar zadeva tip letala, izkoriščenost, pristojbine in čas storitve. |
| --- | --- |

(82)

Pogodba predvideva klavzulo razveljavitve pogodbe, ki se uporabi v primeru, če za let med Gerono in Madridom poskrbi nek drug letalski prevoznik, brez javne pomoči ali kakršnega koli drugega državnega financiranja, ki ponuja podobne karakteristike, kot jih ima let, ki je predmet te pogodbe, zlasti kar zadeva tip letala, izkoriščenost, pristojbine in čas storitve.

| (83) | Kljub vsemu pa velja, da bi se v primeru, da bi morebiten konkurenčni prevoznik nudil prevoz, ki ne ustreza prej navedenim karakteristikam (na primer uporaba manjšega letala), selektivnost še okrepila, saj bi v tem primeru dva prevoznika delovala na isti povezavi, pri čemer bi le eden od njiju prejemal pomoč. Tožnik v tej zadevi vzdržuje letalsko povezavo Gerona–Madrid–Gerona, ne da bi prejemal javno pomoč. Po podatkih, ki so jih posredovale španske oblasti, je tožnik vzpostavil čarterski let Gerona–Madrid–Gerona, pri čemer je uporabljal letala z zmogljivostjo, manjšo od 20 sedežev, kar ne ustreza zahtevam pogodbe. |
| --- | --- |

(83)

Kljub vsemu pa velja, da bi se v primeru, da bi morebiten konkurenčni prevoznik nudil prevoz, ki ne ustreza prej navedenim karakteristikam (na primer uporaba manjšega letala), selektivnost še okrepila, saj bi v tem primeru dva prevoznika delovala na isti povezavi, pri čemer bi le eden od njiju prejemal pomoč. Tožnik v tej zadevi vzdržuje letalsko povezavo Gerona–Madrid–Gerona, ne da bi prejemal javno pomoč. Po podatkih, ki so jih posredovale španske oblasti, je tožnik vzpostavil čarterski let Gerona–Madrid–Gerona, pri čemer je uporabljal letala z zmogljivostjo, manjšo od 20 sedežev, kar ne ustreza zahtevam pogodbe.

| (84) | Poleg tega zadevni ukrepi vplivajo na trgovino med državami članicami, ker se nanašajo na družbo, katere prevozna dejavnost, ki po naravi zadeva trgovino, pokriva del skupnega trga. Vrh tega izkrivljajo konkurenco znotraj tega trga, ker se nanašajo zgolj na eno podjetje, ki je konkurenčno drugi letalski družbi Skupnosti, zlasti odkar je s 1. januarjem 1993 začel veljati tretji del liberalizacije letalskega prometa („tretji paket“). V teh razmerah se prednost, ki so jo španske oblasti dodelile v korist Intermeda, pojmuje kot pomoč v smislu določb iz člena 87 Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(84)

Poleg tega zadevni ukrepi vplivajo na trgovino med državami članicami, ker se nanašajo na družbo, katere prevozna dejavnost, ki po naravi zadeva trgovino, pokriva del skupnega trga. Vrh tega izkrivljajo konkurenco znotraj tega trga, ker se nanašajo zgolj na eno podjetje, ki je konkurenčno drugi letalski družbi Skupnosti, zlasti odkar je s 1. januarjem 1993 začel veljati tretji del liberalizacije letalskega prometa („tretji paket“). V teh razmerah se prednost, ki so jo španske oblasti dodelile v korist Intermeda, pojmuje kot pomoč v smislu določb iz člena 87 Pogodbe ES.

| (85) | Ukrepi, ki jih je sprejel Generalni svet Gerone, da bi organiziral in financiral vse promocijske in tržne dejavnosti obveščanja v zvezi s to letalsko povezavo v obdobju veljavnosti pogodbe za največji znesek v višini 120 202 EUR, se prav tako pojmujejo kot državna pomoč. Ti ukrepi, financirani iz javnega sklada, so namenjeni obveščanju širše javnosti o vzpostavitvi novega letalskega prevoza. |
| --- | --- |

(85)

Ukrepi, ki jih je sprejel Generalni svet Gerone, da bi organiziral in financiral vse promocijske in tržne dejavnosti obveščanja v zvezi s to letalsko povezavo v obdobju veljavnosti pogodbe za največji znesek v višini 120 202 EUR, se prav tako pojmujejo kot državna pomoč. Ti ukrepi, financirani iz javnega sklada, so namenjeni obveščanju širše javnosti o vzpostavitvi novega letalskega prevoza.

| (86) | S tem ko so bili izpolnjeni pogoji iz člena 87(1) Pogodbe, mora Komisija zaključiti, da gre za državno pomoč, ki jo je treba preučiti in preveriti njeno združljivost z določbami iz te pogodbe. |
| --- | --- |

(86)

S tem ko so bili izpolnjeni pogoji iz člena 87(1) Pogodbe, mora Komisija zaključiti, da gre za državno pomoč, ki jo je treba preučiti in preveriti njeno združljivost z določbami iz te pogodbe.

| (87) | Komisija obžaluje, da je Španija nudila pomoč in s tem kršila določbe iz člena 88(2) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(87)

Komisija obžaluje, da je Španija nudila pomoč in s tem kršila določbe iz člena 88(2) Pogodbe ES.

| (88) | Potem ko je Komisija preučevane ukrepe opredelila kot državno pomoč na podlagi člena 87(1) Pogodbe, je potrebno na podlagi ocene, ki so jo potrdile španske oblasti, preveriti, ali se jih lahko razglasi za združljive s skupnim trgom v smislu člena 87(2) in (3) Pogodbe in člena 86(2) Pogodbe. |
| --- | --- |

(88)

Potem ko je Komisija preučevane ukrepe opredelila kot državno pomoč na podlagi člena 87(1) Pogodbe, je potrebno na podlagi ocene, ki so jo potrdile španske oblasti, preveriti, ali se jih lahko razglasi za združljive s skupnim trgom v smislu člena 87(2) in (3) Pogodbe in člena 86(2) Pogodbe.

| (89) | Komisija mora oceniti združljivost pomoči z ozirom na člen 87(2)(a) Pogodbe, po katerem je s skupnim trgom združljiva pomoč socialnega značaja, dodeljena posameznim potrošnikom, pod pogojem, da je dodeljena brez diskriminacije glede na poreklo zadevnih izdelkov. V skladu s Sporočilom Komisije o državni pomoči v letalskem sektorju, mora biti pomoč socialnega značaja, kar pomeni, da sme načeloma zajemati le določene skupine potnikov, ki uporabljajo povezavo (otroke, invalidne osebe, osebe z nizkimi dohodki). Če pa gre za povezavo z odročno regijo, zlasti z otoki, lahko pomoč pokriva celotno populacijo regije. Na osnovi istega sporočila mora biti pomoč dodeljena brez diskriminacije glede porekla prevozov, kar pomeni ne glede na letalske prevoznike Evropskega gospodarskega prostora, ki izvajajo prevoze. S tem so odpravljene vse ovire za dostop do dane povezave za vse letalske prevoznike Skupnosti. |
| --- | --- |

(89)

Komisija mora oceniti združljivost pomoči z ozirom na člen 87(2)(a) Pogodbe, po katerem je s skupnim trgom združljiva pomoč socialnega značaja, dodeljena posameznim potrošnikom, pod pogojem, da je dodeljena brez diskriminacije glede na poreklo zadevnih izdelkov. V skladu s Sporočilom Komisije o državni pomoči v letalskem sektorju, mora biti pomoč socialnega značaja, kar pomeni, da sme načeloma zajemati le določene skupine potnikov, ki uporabljajo povezavo (otroke, invalidne osebe, osebe z nizkimi dohodki). Če pa gre za povezavo z odročno regijo, zlasti z otoki, lahko pomoč pokriva celotno populacijo regije. Na osnovi istega sporočila mora biti pomoč dodeljena brez diskriminacije glede porekla prevozov, kar pomeni ne glede na letalske prevoznike Evropskega gospodarskega prostora, ki izvajajo prevoze. S tem so odpravljene vse ovire za dostop do dane povezave za vse letalske prevoznike Skupnosti.

| (90) | V tem primeru je pomoč izplačana izključno eni letalski družbi, ki izvaja zadevno povezavo, z izključitvijo konkurenčnega prevoznika. Pravna podlaga te pomoči drugim letalskim družbam po vsem sodeč ne dovoli dostopa do programa pomoči. Ta pomoč zato ne izpolnjuje prvega zahtevanega pogoja, namreč enake obravnave prevoznikov. |
| --- | --- |

(90)

V tem primeru je pomoč izplačana izključno eni letalski družbi, ki izvaja zadevno povezavo, z izključitvijo konkurenčnega prevoznika. Pravna podlaga te pomoči drugim letalskim družbam po vsem sodeč ne dovoli dostopa do programa pomoči. Ta pomoč zato ne izpolnjuje prvega zahtevanega pogoja, namreč enake obravnave prevoznikov.

| (91) | Izjema iz člena 87(2)(b), se pri tem ne uporablja, ker v tem primeru ne gre za pomoč za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče in izjemni dogodki. |
| --- | --- |

(91)

Izjema iz člena 87(2)(b), se pri tem ne uporablja, ker v tem primeru ne gre za pomoč za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče in izjemni dogodki.

| (92) | Člen 87(3) navaja seznam pomoči, ki so združljive s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(92)

Člen 87(3) navaja seznam pomoči, ki so združljive s skupnim trgom.

| (93) | Za zaščito pravilnega delovanja skupnega trga in ob upoštevanju načel iz člena 3(1)(g) Pogodbe, je treba izjeme k določbam iz člena 87(1), kot so določene v členu 87(3), pri preverjanju programa pomoči ali vsakršnega posameznega ukrepa natančno razlagati. Poleg tega, ob upoštevanju povečane konkurence zaradi liberalizacije letalskega prevozništva, se mora Komisija držati stroge politike nadzora državne pomoči, da bi se izognila njenim sekundarnim učinkom, ki bi bili v nasprotju s skupnim interesom.






  — | točki (a) in (c) omogočata izjeme v korist pomoči, namenjeni pospeševanju ali omogočanju gospodarskega razvoja nekaterih območij (19). Komisija opaža, da območje Gerone ne spada med območja, ki jih navaja člen 87(3)(a), in da se torej te izjeme ne more uporabiti. Poleg tega Komisija navaja, da pokrajina Gerone ni upravičena do koristi izjeme iz člena 87(3)(c) Pogodbe, z izjemo območij Pirenejev, ki pa niso pomembni za ta dosje. |
| --- | --- | --- |

(93)

Za zaščito pravilnega delovanja skupnega trga in ob upoštevanju načel iz člena 3(1)(g) Pogodbe, je treba izjeme k določbam iz člena 87(1), kot so določene v členu 87(3), pri preverjanju programa pomoči ali vsakršnega posameznega ukrepa natančno razlagati. Poleg tega, ob upoštevanju povečane konkurence zaradi liberalizacije letalskega prevozništva, se mora Komisija držati stroge politike nadzora državne pomoči, da bi se izognila njenim sekundarnim učinkom, ki bi bili v nasprotju s skupnim interesom.

—

točki (a) in (c) omogočata izjeme v korist pomoči, namenjeni pospeševanju ali omogočanju gospodarskega razvoja nekaterih območij (19). Komisija opaža, da območje Gerone ne spada med območja, ki jih navaja člen 87(3)(a), in da se torej te izjeme ne more uporabiti. Poleg tega Komisija navaja, da pokrajina Gerone ni upravičena do koristi izjeme iz člena 87(3)(c) Pogodbe, z izjemo območij Pirenejev, ki pa niso pomembni za ta dosje.

| — | točki (b) in (d) nista uporabni, ker ne gre za pomoč za pospeševanje izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa ali za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice ali za pomoč pri pospeševanju kulture in ohranjanju kulturne dediščine in, kakor koli že, španske oblasti niso uveljavljale te izjeme; |
| --- | --- |

—

točki (b) in (d) nista uporabni, ker ne gre za pomoč za pospeševanje izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa ali za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice ali za pomoč pri pospeševanju kulture in ohranjanju kulturne dediščine in, kakor koli že, španske oblasti niso uveljavljale te izjeme;

| — | izjema iz točke (c) zadeva pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti. Komisija meni, da se pomoč, ki je operativnega značaja in ki ni namenjena pospeševanju investiranja, lahko odobri le izjemoma. S tem ugotavlja, da pomoč ne ustreza niti okoljskim ciljem niti razvoju. Poleg tega lahko Komisija dodeli ugodnosti te izjeme, za postopek prestrukturiranja podjetja. To ne velja za Intermed. |
| --- | --- |

—

izjema iz točke (c) zadeva pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti. Komisija meni, da se pomoč, ki je operativnega značaja in ki ni namenjena pospeševanju investiranja, lahko odobri le izjemoma. S tem ugotavlja, da pomoč ne ustreza niti okoljskim ciljem niti razvoju. Poleg tega lahko Komisija dodeli ugodnosti te izjeme, za postopek prestrukturiranja podjetja. To ne velja za Intermed.

| (94) | Vendar bi bila lahko ta pomoč vključena v pomoči za zagon, ki je analizirana v točki 101. |
| --- | --- |

(94)

Vendar bi bila lahko ta pomoč vključena v pomoči za zagon, ki je analizirana v točki 101.

| (95) | Edina upravičenost, ki so jo uveljavljale španske oblasti, se nanaša na uporabo člena 86(2) Pogodbe. Glede tega Komisija meni, da se morata za razglasitev združljivosti pomoči na podlagi te določbe Pogodbe upoštevati dva pogoja, nujnost in sorazmernost pomoči. |
| --- | --- |

(95)

Edina upravičenost, ki so jo uveljavljale španske oblasti, se nanaša na uporabo člena 86(2) Pogodbe. Glede tega Komisija meni, da se morata za razglasitev združljivosti pomoči na podlagi te določbe Pogodbe upoštevati dva pogoja, nujnost in sorazmernost pomoči.

| (96) | Komisija mora opozoriti, da španske oblasti ne zanikajo neupoštevanja določb iz člena 4 Uredbe (EGS) št. 2408/92. Ta okoliščina naj bi dokazala, da se španskim oblastem pri zadevni letalski povezavi ni zdelo nujno naložiti obveznosti javne službe. To se je potrdilo, ko je Komisija že začela z upravnim postopkom, saj so pristojne španske oblasti zahtevo katalonskih regionalnih oblasti z dne 13. junija 2002, da začnejo postopek za naložitev obveznosti javne službe, odklonile, „zato ker ni bilo zadostnih razlogov za izvajanje člena 4 te uredbe.“ (20). V teh okoliščinah bi bilo protislovno na eni strani vztrajati pri tem, da je storitev na podlagi člena 86(2) Pogodbe nujna, in na drugi strani meniti, da zadevna storitev ni nujna za uporabo običajnega pravnega okvira, ki se uporablja za obveznosti javne službe v letalskem sektorju. |
| --- | --- |

(96)

Komisija mora opozoriti, da španske oblasti ne zanikajo neupoštevanja določb iz člena 4 Uredbe (EGS) št. 2408/92. Ta okoliščina naj bi dokazala, da se španskim oblastem pri zadevni letalski povezavi ni zdelo nujno naložiti obveznosti javne službe. To se je potrdilo, ko je Komisija že začela z upravnim postopkom, saj so pristojne španske oblasti zahtevo katalonskih regionalnih oblasti z dne 13. junija 2002, da začnejo postopek za naložitev obveznosti javne službe, odklonile, „zato ker ni bilo zadostnih razlogov za izvajanje člena 4 te uredbe.“ (20). V teh okoliščinah bi bilo protislovno na eni strani vztrajati pri tem, da je storitev na podlagi člena 86(2) Pogodbe nujna, in na drugi strani meniti, da zadevna storitev ni nujna za uporabo običajnega pravnega okvira, ki se uporablja za obveznosti javne službe v letalskem sektorju.

| (97) | Če ni bil upoštevan postopek iz člena 4 Uredbe (EGS) št. 2408/92, tudi sorazmernost pomoči ne more biti potrjena. Španske oblasti menijo, da je znesek dodeljene subvencije nižji od primanjkljaja, doseženega v mesecih opravljanja prevoza, in zato dodatno povračilo stroškov ni mogoče. Komisija ne zanika, da je znesek pomoči nižji od primanjkljaja zaradi storitve, a meni, da v odsotnosti objektivnih sredstev za določitev stopnje povračila stroškov z uporabo obveznih pravil Sveta ni mogoče izključiti možnosti, da bi lahko druge družbe nudile zadevno storitev z nižjo stopnjo subvencije. |
| --- | --- |

(97)

Če ni bil upoštevan postopek iz člena 4 Uredbe (EGS) št. 2408/92, tudi sorazmernost pomoči ne more biti potrjena. Španske oblasti menijo, da je znesek dodeljene subvencije nižji od primanjkljaja, doseženega v mesecih opravljanja prevoza, in zato dodatno povračilo stroškov ni mogoče. Komisija ne zanika, da je znesek pomoči nižji od primanjkljaja zaradi storitve, a meni, da v odsotnosti objektivnih sredstev za določitev stopnje povračila stroškov z uporabo obveznih pravil Sveta ni mogoče izključiti možnosti, da bi lahko druge družbe nudile zadevno storitev z nižjo stopnjo subvencije.

| (98) | Glede na sodno prakso Sodišča (21), je potrebno pripraviti skupno oceno o združljivosti, za primere, ko določene modalitete pomoči kršijo posebne določbe Pogodbe, ki se razlikujejo od členov 87 in 88 Pogodbe ES, in so neločljivo povezane s predmetom pomoči, tako da jih ni mogoče ocenjevati ločeno. V takem primeru se pogoji teh drugih določb dodajo pogojem za združljivost iz člena 86(2) Pogodbe ES. Poleg tega je očitno, da postopek za dodelitev državne pomoči ne sme nikoli privesti do rezultata, ki je v nasprotju s posebnimi določbami Pogodbe (22) ali s predpisi Skupnosti, ki izhajajo iz teh določb. |
| --- | --- |

(98)

Glede na sodno prakso Sodišča (21), je potrebno pripraviti skupno oceno o združljivosti, za primere, ko določene modalitete pomoči kršijo posebne določbe Pogodbe, ki se razlikujejo od členov 87 in 88 Pogodbe ES, in so neločljivo povezane s predmetom pomoči, tako da jih ni mogoče ocenjevati ločeno. V takem primeru se pogoji teh drugih določb dodajo pogojem za združljivost iz člena 86(2) Pogodbe ES. Poleg tega je očitno, da postopek za dodelitev državne pomoči ne sme nikoli privesti do rezultata, ki je v nasprotju s posebnimi določbami Pogodbe (22) ali s predpisi Skupnosti, ki izhajajo iz teh določb.

| (99) | V tem primeru je postopek iz člena 4 Uredbe (EGS) št. 2408/92 neločljivo povezan s pomočjo. V skladu s to sodno prakso pomoč ni združljiva, če modalitete dodelitve niso upoštevale člena 4 Uredbe (EGS) št. 2408/92. Sicer pa zadnji stavek člena 86(2) Pogodbe vsebuje tudi dodatno zahtevo: „razvoj trgovine ne sme biti prizadet v takšnem obsegu, da bi bil v nasprotju z interesi Skupnosti“. Komisija meni, da bi bilo v takem primeru, kot je ta, v nasprotju z interesi Skupnosti odobriti pomoč, ki je bila dodeljena v nasprotju z Uredbo (EGS) št. 2408/92. |
| --- | --- |

(99)

V tem primeru je postopek iz člena 4 Uredbe (EGS) št. 2408/92 neločljivo povezan s pomočjo. V skladu s to sodno prakso pomoč ni združljiva, če modalitete dodelitve niso upoštevale člena 4 Uredbe (EGS) št. 2408/92. Sicer pa zadnji stavek člena 86(2) Pogodbe vsebuje tudi dodatno zahtevo: „razvoj trgovine ne sme biti prizadet v takšnem obsegu, da bi bil v nasprotju z interesi Skupnosti“. Komisija meni, da bi bilo v takem primeru, kot je ta, v nasprotju z interesi Skupnosti odobriti pomoč, ki je bila dodeljena v nasprotju z Uredbo (EGS) št. 2408/92.

| (100) | Zato zadevna pomoč ni združljiva s členom 86(2) Pogodbe. |
| --- | --- |

(100)

Zato zadevna pomoč ni združljiva s členom 86(2) Pogodbe.

| (101) | Komisija v Odločbi 2004/393/ES z dne 12. februarja 2004 o ugodnostih, ki jih dodeljujeta Valonska regija in letališče Charleroi Bruxelles Sud družbi Ryanair pri njeni namestitvi v Charleroiju (23), pod točko 278, meni, da je pomoč, ki omogoča razvoj in zagotovitev boljšega izkoriščanja regionalnih letaliških infrastruktur, ki so trenutno premalo izkoriščene in predstavljajo stroške za skupnost, v nespornem interesu Skupnosti in spada med cilje skupne prevozne politike. |
| --- | --- |

(101)

Komisija v Odločbi 2004/393/ES z dne 12. februarja 2004 o ugodnostih, ki jih dodeljujeta Valonska regija in letališče Charleroi Bruxelles Sud družbi Ryanair pri njeni namestitvi v Charleroiju (23), pod točko 278, meni, da je pomoč, ki omogoča razvoj in zagotovitev boljšega izkoriščanja regionalnih letaliških infrastruktur, ki so trenutno premalo izkoriščene in predstavljajo stroške za skupnost, v nespornem interesu Skupnosti in spada med cilje skupne prevozne politike.

| (102) | V tej odločbi Komisija meni, da so nekatere operativne pomoči za pospeševanje vzpostavitve novih letalskih linij ali krepitve nekaterih izkoriščenosti lahko nujen pripomoček za razvoj malih regionalnih letališč. Te pomoči lahko prepričajo zainteresirana podjetja, da tvegajo investicije v nove linije. Kljub temu pa je za razglasitev združljivosti takih pomoči na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe potrebno za vsak primer ugotoviti, ali so te pomoči nujne in sorazmerne v odnosu do zastavljenega cilja in ali ne vplivajo na trgovino v takšnem obsegu, da bi bile v nasprotju s skupnim interesom. |
| --- | --- |

(102)

V tej odločbi Komisija meni, da so nekatere operativne pomoči za pospeševanje vzpostavitve novih letalskih linij ali krepitve nekaterih izkoriščenosti lahko nujen pripomoček za razvoj malih regionalnih letališč. Te pomoči lahko prepričajo zainteresirana podjetja, da tvegajo investicije v nove linije. Kljub temu pa je za razglasitev združljivosti takih pomoči na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe potrebno za vsak primer ugotoviti, ali so te pomoči nujne in sorazmerne v odnosu do zastavljenega cilja in ali ne vplivajo na trgovino v takšnem obsegu, da bi bile v nasprotju s skupnim interesom.

| (103) | Pomoč za delovanje je redko združljiva s skupnim trgom, ker običajno izkrivlja pogoje konkurence v sektorjih, za katere je dodeljena, pri čemer, glede na svojo naravo, ni sposobna doseči nekaterih ciljev, določenih s posebnimi pravili Pogodbe. S tem ko ne vključuje nikakršne tehnične ali strukturne spremembe podjetja in pospešuje zgolj njegov komercialni razvoj, mu omogoča, da svojim strankam nudi umetno ugodne pogoje in brez kakršne koli utemeljitve povečuje svojo maržo dobička. |
| --- | --- |

(103)

Pomoč za delovanje je redko združljiva s skupnim trgom, ker običajno izkrivlja pogoje konkurence v sektorjih, za katere je dodeljena, pri čemer, glede na svojo naravo, ni sposobna doseči nekaterih ciljev, določenih s posebnimi pravili Pogodbe. S tem ko ne vključuje nikakršne tehnične ali strukturne spremembe podjetja in pospešuje zgolj njegov komercialni razvoj, mu omogoča, da svojim strankam nudi umetno ugodne pogoje in brez kakršne koli utemeljitve povečuje svojo maržo dobička.

| (104) | To načelo kljub temu priznava določene izjeme in Komisija ta tip pomoči včasih pojmuje kot združljiv, če so izpolnjeni določeni pogoji (24). |
| --- | --- |

(104)

To načelo kljub temu priznava določene izjeme in Komisija ta tip pomoči včasih pojmuje kot združljiv, če so izpolnjeni določeni pogoji (24).

| (105) | Za razglasitev združljivosti take pomoči na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe je potrebno torej ugotoviti, ali je pomoč, izplačana v tem primeru, nujna in sorazmerna z zastavljenim ciljem in ali ne vpliva na trgovino v takšnem obsegu, da bi bila v nasprotju s skupnim interesom. |
| --- | --- |

(105)

Za razglasitev združljivosti take pomoči na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe je potrebno torej ugotoviti, ali je pomoč, izplačana v tem primeru, nujna in sorazmerna z zastavljenim ciljem in ali ne vpliva na trgovino v takšnem obsegu, da bi bila v nasprotju s skupnim interesom.

| (106) | Prvi pogoj za dodelitev pomoči za zagon je, da je le-ta v skladu z letališkim razvojnim projektom in izraža pripravljenost za razvoj donosnosti infrastruktur, ki niso vedno donosne. |
| --- | --- |

(106)

Prvi pogoj za dodelitev pomoči za zagon je, da je le-ta v skladu z letališkim razvojnim projektom in izraža pripravljenost za razvoj donosnosti infrastruktur, ki niso vedno donosne.

| (107) | Promocija regionalnega razvoja, turizma, lokalnega gospodarstva ali podobe območja bo samo posledica te skladne politike, ki je namenjena predvsem trajnostnemu razvoju letališke dejavnosti. |
| --- | --- |

(107)

Promocija regionalnega razvoja, turizma, lokalnega gospodarstva ali podobe območja bo samo posledica te skladne politike, ki je namenjena predvsem trajnostnemu razvoju letališke dejavnosti.

| (108) | Regionalna letališča bi lahko predstavljala tudi rešitev problema prevozne politike: nasičenosti pomembnejših letaliških zmogljivosti (25). |
| --- | --- |

(108)

Regionalna letališča bi lahko predstavljala tudi rešitev problema prevozne politike: nasičenosti pomembnejših letaliških zmogljivosti (25).

| (109) | V tem primeru nobeden podatek ne kaže na to, da bi imele druge družbe, ki so želele vzpostaviti linije med Gerono in drugimi namembnimi kraji, dostop do podobne pomoči. Komisija ni bila obveščena o obstoju takega razvojnega projekta letaliških dejavnosti. Španske oblasti so se omejile na obvestilo, da geronsko letališče do vzpostavitve linije med Gerono in Madridom ni sprejemalo nobenega rednega leta. |
| --- | --- |

(109)

V tem primeru nobeden podatek ne kaže na to, da bi imele druge družbe, ki so želele vzpostaviti linije med Gerono in drugimi namembnimi kraji, dostop do podobne pomoči. Komisija ni bila obveščena o obstoju takega razvojnega projekta letaliških dejavnosti. Španske oblasti so se omejile na obvestilo, da geronsko letališče do vzpostavitve linije med Gerono in Madridom ni sprejemalo nobenega rednega leta.

| (110) | Komisija je v Odločbi „Ryanair“ (26) opredelila kriterij nujnosti pomoči. V tem smislu mora biti pomoč za zagon nujna za razvoj letališča. Izpolnjeni morajo biti določeni pogoji. |
| --- | --- |

(110)

Komisija je v Odločbi „Ryanair“ (26) opredelila kriterij nujnosti pomoči. V tem smislu mora biti pomoč za zagon nujna za razvoj letališča. Izpolnjeni morajo biti določeni pogoji.

| (111) | Prvič, pomoč, ki je izplačana letalski družbi, se sme uporabiti zgolj za odprtje novih poti ali novih izkoriščenosti, ki povzročijo čisto povečanje števila potnikov regionalnega letališča, tako da letališče prevzame nase del tveganja, ki ga nosi družba. |
| --- | --- |

(111)

Prvič, pomoč, ki je izplačana letalski družbi, se sme uporabiti zgolj za odprtje novih poti ali novih izkoriščenosti, ki povzročijo čisto povečanje števila potnikov regionalnega letališča, tako da letališče prevzame nase del tveganja, ki ga nosi družba.

| (112) | Drugič, pomoč ne sme biti izplačana, kadar je linija že izkoriščena: tveganje družbe je manjše, celo nično, in nujnost pomoči ni upravičena. Torej, če družba že vzdržuje linijo iz nekega letališča, ne more uživati javne podpore. |
| --- | --- |

(112)

Drugič, pomoč ne sme biti izplačana, kadar je linija že izkoriščena: tveganje družbe je manjše, celo nično, in nujnost pomoči ni upravičena. Torej, če družba že vzdržuje linijo iz nekega letališča, ne more uživati javne podpore.

| (113) | Tretjič, pomoč na eni strani ne sme biti izplačana letalski družbi za novo linijo, ki jo je začela izkoriščati v zameno za staro linijo in zaradi opustitve stare linije, za katero je že prejemala pomoč za zagon. Če torej vse ostane enako, letališče ne doseže nobenega čistega pozitivnega učinka glede števila sprejetih potnikov. Na drugi strani pomoč ne sme biti dodeljena tudi za linijo, ki jo je družba začela nuditi v zameno za drugo linijo, ki jo je prej vzdrževala iz drugega letališča na istem gospodarsko ali populacijsko privlačnem območju. Komisija meni, da je bistvenega pomena, da pomoč za zagon ne povzroči naraščanja cene subvencij, na primer s pomočjo sprememb destinacije,, po tem, ko je bila že dodeljena najvišja pomoč. Taka praksa bi bila v nasprotju s samim ciljem pomoči za zagon, ki je razvoj danega letališča v skladu s skupnim interesom. |
| --- | --- |

(113)

Tretjič, pomoč na eni strani ne sme biti izplačana letalski družbi za novo linijo, ki jo je začela izkoriščati v zameno za staro linijo in zaradi opustitve stare linije, za katero je že prejemala pomoč za zagon. Če torej vse ostane enako, letališče ne doseže nobenega čistega pozitivnega učinka glede števila sprejetih potnikov. Na drugi strani pomoč ne sme biti dodeljena tudi za linijo, ki jo je družba začela nuditi v zameno za drugo linijo, ki jo je prej vzdrževala iz drugega letališča na istem gospodarsko ali populacijsko privlačnem območju. Komisija meni, da je bistvenega pomena, da pomoč za zagon ne povzroči naraščanja cene subvencij, na primer s pomočjo sprememb destinacije,, po tem, ko je bila že dodeljena najvišja pomoč. Taka praksa bi bila v nasprotju s samim ciljem pomoči za zagon, ki je razvoj danega letališča v skladu s skupnim interesom.

| (114) | Četrtič, pomoč prav tako ne sme biti namenjena pomoči novemu tekmecu pri odprtju že odprtih linij in vstopu v neposredno konkurenco z obstoječim prevoznikom, ki že izkorišča to linijo z letališča. Novi tekmec se mora pri spopadanju z obstoječim prevoznikom zanašati na svoje lastne moči, in ne na javno pomoč. |
| --- | --- |

(114)

Četrtič, pomoč prav tako ne sme biti namenjena pomoči novemu tekmecu pri odprtju že odprtih linij in vstopu v neposredno konkurenco z obstoječim prevoznikom, ki že izkorišča to linijo z letališča. Novi tekmec se mora pri spopadanju z obstoječim prevoznikom zanašati na svoje lastne moči, in ne na javno pomoč.

| (115) | Kar zadeva prvi, drugi in četrti pogoj, je potrebno spomniti, da je linijo Gerona–Madrid–Gerona izkoriščala druga družba do 28. oktobra 2001, a jo je opustila zaradi nedonosnosti prevoza. V času sklenitve pogodbe med javnimi oblastmi in Intermedom dne 26. marca 2006 linije ni izkoriščal drug prevoznik. Kljub temu pa je drug prevoznik, Air Catalunya, začel izkoriščati isto linijo nekaj dni potem, 3. aprila 2002. Končno je Intermed začel s svojimi dejavnostmi 15. aprila 2002. Dejstvo, da sta obe družbi začeli izkoriščati linijo Gerona–Madrid–Gerona z dvanajstimi dnevi razlike, ne omogoča jasne in dokončne ugotovitve, ali je prevoz Intermeda mogoče pojmovati kot novo progo. |
| --- | --- |

(115)

Kar zadeva prvi, drugi in četrti pogoj, je potrebno spomniti, da je linijo Gerona–Madrid–Gerona izkoriščala druga družba do 28. oktobra 2001, a jo je opustila zaradi nedonosnosti prevoza. V času sklenitve pogodbe med javnimi oblastmi in Intermedom dne 26. marca 2006 linije ni izkoriščal drug prevoznik. Kljub temu pa je drug prevoznik, Air Catalunya, začel izkoriščati isto linijo nekaj dni potem, 3. aprila 2002. Končno je Intermed začel s svojimi dejavnostmi 15. aprila 2002. Dejstvo, da sta obe družbi začeli izkoriščati linijo Gerona–Madrid–Gerona z dvanajstimi dnevi razlike, ne omogoča jasne in dokončne ugotovitve, ali je prevoz Intermeda mogoče pojmovati kot novo progo.

| (116) | Tretji pogoj je v tem primeru izpolnjen, saj je progo Madrid–Gerona–Madrid prvi začel izkoriščati Intermed. |
| --- | --- |

(116)

Tretji pogoj je v tem primeru izpolnjen, saj je progo Madrid–Gerona–Madrid prvi začel izkoriščati Intermed.

| (117) | Stroške za trženje in oglaševanje, ki jih je treba ob zagonu prevzeti za obveščanje o progi, se lahko pojmujejo kot nujni glede na cilj obvestiti širšo javnost o obstoju take letalske linije. |
| --- | --- |

(117)

Stroške za trženje in oglaševanje, ki jih je treba ob zagonu prevzeti za obveščanje o progi, se lahko pojmujejo kot nujni glede na cilj obvestiti širšo javnost o obstoju take letalske linije.

| (118) | Pomoč mora imeti spodbujevalni učinek: podjetju mora omogočiti razvoj dejavnosti, ki se je brez javne podpore ne bi lotilo. Toda ta dejavnost se mora na koncu izkazati za donosno brez pomoči. Zato mora biti pomoč za zagon novih linij ali krepitev izkoriščenosti časovno omejena. Pomoč je namenjena zagonu nove linije, ki pa je ni mogoče vzdrževati umetno: linije morajo biti na koncu gospodarsko upravičene. |
| --- | --- |

(118)

Pomoč mora imeti spodbujevalni učinek: podjetju mora omogočiti razvoj dejavnosti, ki se je brez javne podpore ne bi lotilo. Toda ta dejavnost se mora na koncu izkazati za donosno brez pomoči. Zato mora biti pomoč za zagon novih linij ali krepitev izkoriščenosti časovno omejena. Pomoč je namenjena zagonu nove linije, ki pa je ni mogoče vzdrževati umetno: linije morajo biti na koncu gospodarsko upravičene.

| (119) | Komisija meni, da je najdaljša razumna doba prejemanja pomoči za zagon v letalskem prevozništvu (27) pet let od odprtja vsake linije, zlasti za celotne vseevropske povezave. |
| --- | --- |

(119)

Komisija meni, da je najdaljša razumna doba prejemanja pomoči za zagon v letalskem prevozništvu (27) pet let od odprtja vsake linije, zlasti za celotne vseevropske povezave.

| (120) | V tem primeru so delno financiranje linije Gerona–Madrid in ukrepi oglaševanja časovno omejeni (pogodba je veljala tri leta), zlasti dokler se zadevna linija ne utrdi in postane donosna ali dokler drugi letalski prevoznik ne poskrbi za let med Gerono in Madridom, brez javne pomoči ali kakršnega koli drugega državnega financiranja, in ponudi podobne karakteristike, kot jih ima let, ki je predmet te pogodbe, zlasti kar zadeva tip letala, izkoriščenost, pristojbine in čas storitve. |
| --- | --- |

(120)

V tem primeru so delno financiranje linije Gerona–Madrid in ukrepi oglaševanja časovno omejeni (pogodba je veljala tri leta), zlasti dokler se zadevna linija ne utrdi in postane donosna ali dokler drugi letalski prevoznik ne poskrbi za let med Gerono in Madridom, brez javne pomoči ali kakršnega koli drugega državnega financiranja, in ponudi podobne karakteristike, kot jih ima let, ki je predmet te pogodbe, zlasti kar zadeva tip letala, izkoriščenost, pristojbine in čas storitve.

| (121) | Med pomočjo in njenimi okoliščinami mora biti vzpostavljena dvojna vez sorazmernosti. Prvič, obstajati mora točna povezava med ciljem letališkega razvoja, ki se nanaša na jasen razvoj potniškega prometa, in stopnjo pomoči, izplačane letalski družbi. Znesek pomoči bi moral biti torej izračunan glede na število potnikov. Letalske družbe, ki letališču ne morejo priskrbeti zadostnega števila potnikov, potrebnega za njegov razvoj, niso upravičene do podpore. Nasprotno pa bo družba, ki bo izpolnjevala cilje, ki omogočajo razvoj letališča, prejela ugodnosti. |
| --- | --- |

(121)

Med pomočjo in njenimi okoliščinami mora biti vzpostavljena dvojna vez sorazmernosti. Prvič, obstajati mora točna povezava med ciljem letališkega razvoja, ki se nanaša na jasen razvoj potniškega prometa, in stopnjo pomoči, izplačane letalski družbi. Znesek pomoči bi moral biti torej izračunan glede na število potnikov. Letalske družbe, ki letališču ne morejo priskrbeti zadostnega števila potnikov, potrebnega za njegov razvoj, niso upravičene do podpore. Nasprotno pa bo družba, ki bo izpolnjevala cilje, ki omogočajo razvoj letališča, prejela ugodnosti.

| (122) | Med pomočjo in stroški, ki jih je ustvaril njen prejemnik, je treba ocenjevati tudi drugo vez sorazmernosti. Komisija opominja, da se intenzivnost pomoči, ki jo Komisija v primeru pomoči za zagon omejuje na 50 %, ne nanaša na celotne stroške delovanja, brez prejemkov, določene letalske linije.






  (a) | Tako so do pomoči za zagon upravičeni le dodatni zagonski stroški, ki jih letalski prevoznik ne bi imel pri običajnem ritmu dejavnosti in ki zahtevajo javni prispevek za porazdelitev tveganja nesposobnosti preživetja, povezanega z zagonskim obdobjem. V primeru Intermeda se na primer nanašajo na stroške trženja in obveščanja, ki jih je ob zagonu treba prevzeti za obvestitev o liniji, kot tudi na stroške namestitve, ki jih mora Intermed kriti za svoje prostore v Geroni. |
| --- | --- | --- |

(122)

Med pomočjo in stroški, ki jih je ustvaril njen prejemnik, je treba ocenjevati tudi drugo vez sorazmernosti. Komisija opominja, da se intenzivnost pomoči, ki jo Komisija v primeru pomoči za zagon omejuje na 50 %, ne nanaša na celotne stroške delovanja, brez prejemkov, določene letalske linije.

(a)

Tako so do pomoči za zagon upravičeni le dodatni zagonski stroški, ki jih letalski prevoznik ne bi imel pri običajnem ritmu dejavnosti in ki zahtevajo javni prispevek za porazdelitev tveganja nesposobnosti preživetja, povezanega z zagonskim obdobjem. V primeru Intermeda se na primer nanašajo na stroške trženja in obveščanja, ki jih je ob zagonu treba prevzeti za obvestitev o liniji, kot tudi na stroške namestitve, ki jih mora Intermed kriti za svoje prostore v Geroni.

| (b) | Nasprotno pa se pomoč ne more nanašati na redne operativne stroške Intermeda, kot so lokacija ali amortizacija letal, gorivo, plače letališkega osebja, stroški za gostinske storitve (catering). |
| --- | --- |

(b)

Nasprotno pa se pomoč ne more nanašati na redne operativne stroške Intermeda, kot so lokacija ali amortizacija letal, gorivo, plače letališkega osebja, stroški za gostinske storitve (catering).

| (123) | Znesek pomoči, dodeljene letalski družbi za razvoj letalskih storitev, mora biti pregleden, na primer izračunan na vkrcanega potnika, da bi bil zlahka prepoznaven in prepoznan. |
| --- | --- |

(123)

Znesek pomoči, dodeljene letalski družbi za razvoj letalskih storitev, mora biti pregleden, na primer izračunan na vkrcanega potnika, da bi bil zlahka prepoznaven in prepoznan.

| (124) | Dejstvo, da je letališče pripravljeno dodeliti pomoč v zameno za gospodarske storitve, kot je zagon novih prog, mora biti javno, tako da zainteresiranim letalskim družbam omogoči, da se pokažejo in s tem tudi kaj pridobijo. Pravila in načela glede javnega naročanja in koncesij morajo biti torej, kadar je to primerno, upoštevana. |
| --- | --- |

(124)

Dejstvo, da je letališče pripravljeno dodeliti pomoč v zameno za gospodarske storitve, kot je zagon novih prog, mora biti javno, tako da zainteresiranim letalskim družbam omogoči, da se pokažejo in s tem tudi kaj pridobijo. Pravila in načela glede javnega naročanja in koncesij morajo biti torej, kadar je to primerno, upoštevana.

| (125) | Letališče, ki želi spodbuditi razvoj letalskih storitev, mora za zagotovitev enakega obravnavanja letalskih družb razviti objektivna merila glede najvišjega zneska in trajanja pomoči. |
| --- | --- |

(125)

Letališče, ki želi spodbuditi razvoj letalskih storitev, mora za zagotovitev enakega obravnavanja letalskih družb razviti objektivna merila glede najvišjega zneska in trajanja pomoči.

| (126) | Na ravni države članice morajo biti predvideni zaščitni mehanizmi, ki zagotavljajo, da ne pride do kakršne koli diskriminacije pri dodelitvi pomoči in da nobena letalska družba neupravičeno ne uživa prednosti na danem letališču. |
| --- | --- |

(126)

Na ravni države članice morajo biti predvideni zaščitni mehanizmi, ki zagotavljajo, da ne pride do kakršne koli diskriminacije pri dodelitvi pomoči in da nobena letalska družba neupravičeno ne uživa prednosti na danem letališču.

| (127) | Izdelati je treba kazenske mehanizme, za primere, ko določen prevoznik ne upošteva obveznosti, ki jih je sprejel do letališča ob izplačilu pomoči. Sistem povračila pomoči letališču omogoča zagotovitev, da bo letalska družba upoštevala svoje obveznosti. Pogodba v tem primeru vsebuje mehanizem povračila pomoči v primeru neupoštevanja obveznosti Intermeda. |
| --- | --- |

(127)

Izdelati je treba kazenske mehanizme, za primere, ko določen prevoznik ne upošteva obveznosti, ki jih je sprejel do letališča ob izplačilu pomoči. Sistem povračila pomoči letališču omogoča zagotovitev, da bo letalska družba upoštevala svoje obveznosti. Pogodba v tem primeru vsebuje mehanizem povračila pomoči v primeru neupoštevanja obveznosti Intermeda.

| (128) | Dodeljene pomoči načeloma ni mogoče kopičiti z drugimi subvencijami, ki jih je prejel letalski prevoznik, če gre za pomoč socialnega značaja ali za povrnitev stroškov javne službe, če je le-ta pojmovana kot pomoč. Prav tako je ni mogoče kopičiti, v skladu s pravili sorazmernosti, določenimi zgoraj, z drugimi vrstami pomoči za iste stroške, vključno s pomočjo, ki je izplačana v drugi državi članici. Skupna pomoč, ki je namenjena novi liniji, ne sme nikoli preseči 50 % zagonskih stroškov te linije. |
| --- | --- |

(128)

Dodeljene pomoči načeloma ni mogoče kopičiti z drugimi subvencijami, ki jih je prejel letalski prevoznik, če gre za pomoč socialnega značaja ali za povrnitev stroškov javne službe, če je le-ta pojmovana kot pomoč. Prav tako je ni mogoče kopičiti, v skladu s pravili sorazmernosti, določenimi zgoraj, z drugimi vrstami pomoči za iste stroške, vključno s pomočjo, ki je izplačana v drugi državi članici. Skupna pomoč, ki je namenjena novi liniji, ne sme nikoli preseči 50 % zagonskih stroškov te linije.

| (129) | Komisija meni, da je za ohranitev spodbujevalnega značaja pomoči za zagon letalskih linij, v tem času za razvoj samih regionalnih letališč, potrebno zagotoviti, da se s tako pomočjo ne dodeli kakršne koli posredne prednosti velikim letališčem, ki so že sedaj na stežaj odprta mednarodnemu prometu in konkurenci. Posebno pozornost bo treba torej nameniti omejitvam upravičenih stroškov, kadar letalska linija povezuje Gerono, v tem primeru, s pomembnejšim letališčem, kot je Madrid. |
| --- | --- |

(129)

Komisija meni, da je za ohranitev spodbujevalnega značaja pomoči za zagon letalskih linij, v tem času za razvoj samih regionalnih letališč, potrebno zagotoviti, da se s tako pomočjo ne dodeli kakršne koli posredne prednosti velikim letališčem, ki so že sedaj na stežaj odprta mednarodnemu prometu in konkurenci. Posebno pozornost bo treba torej nameniti omejitvam upravičenih stroškov, kadar letalska linija povezuje Gerono, v tem primeru, s pomembnejšim letališčem, kot je Madrid.

| (130) | Taka pomoč prav tako ne more biti podeljena, kadar je bil dostop do proge rezerviran za enega samega prevoznika v skladu s členom 4 Uredbe (EGS) št. 2408/92 in zlasti odstavka 1(d) tega člena. |
| --- | --- |

(130)

Taka pomoč prav tako ne more biti podeljena, kadar je bil dostop do proge rezerviran za enega samega prevoznika v skladu s členom 4 Uredbe (EGS) št. 2408/92 in zlasti odstavka 1(d) tega člena.

| (131) | V tem primeru za linije iz Gerone Intermed ne prejema subvencije na podlagi socialne pomoči ali povrnitve stroškov javne službe, kot je bilo prej omenjeno. Dostop do linije, ki jo vzdržuje Intermed iz Gerone, prav tako ni rezerviran samo za tega prevoznika na podlagi postopka izvajanja konkurence iz člena 4 Uredbe (EGS) št. 2408/92. |
| --- | --- |

(131)

V tem primeru za linije iz Gerone Intermed ne prejema subvencije na podlagi socialne pomoči ali povrnitve stroškov javne službe, kot je bilo prej omenjeno. Dostop do linije, ki jo vzdržuje Intermed iz Gerone, prav tako ni rezerviran samo za tega prevoznika na podlagi postopka izvajanja konkurence iz člena 4 Uredbe (EGS) št. 2408/92.

| (132) | Komisija ugotavlja, da pomoč, ki so jo Intermedu izplačale Generalitat de Catalunya, Diputación de Girona, Trgovinska in industrijska zbornica Gerone, izpolnjuje določene pogoje, potrebne za pridobitev pomoči za zagon in namenjene pospeševanju letalskih storitev iz regionalnih letališč, a da drugih ne izpolnjuje in da je v nekaterih primerih potrebno naložiti pogoje, da se omogoči združljivost. |
| --- | --- |

(132)

Komisija ugotavlja, da pomoč, ki so jo Intermedu izplačale Generalitat de Catalunya, Diputación de Girona, Trgovinska in industrijska zbornica Gerone, izpolnjuje določene pogoje, potrebne za pridobitev pomoči za zagon in namenjene pospeševanju letalskih storitev iz regionalnih letališč, a da drugih ne izpolnjuje in da je v nekaterih primerih potrebno naložiti pogoje, da se omogoči združljivost.

| (133) | Dotacije, ki so jih dodelile Generalitat de Catalunya, Diputación de Girona, Trgovinska in industrijska zbornica Gerone v obliki financiranja letalskega prevoza med Gerono in Madridom, veljajo za združljive s skupnim trgom kot pomoč za zagon novih linij, s pridržkom naslednjih pogojev:






  (a) | Prispevki se morajo vpisovati v okvir razvojnega programa geronskega letališča; |
| --- | --- | --- |

(133)

Dotacije, ki so jih dodelile Generalitat de Catalunya, Diputación de Girona, Trgovinska in industrijska zbornica Gerone v obliki financiranja letalskega prevoza med Gerono in Madridom, veljajo za združljive s skupnim trgom kot pomoč za zagon novih linij, s pridržkom naslednjih pogojev:

(a)

Prispevki se morajo vpisovati v okvir razvojnega programa geronskega letališča;

| (b) | Vsi prispevki morajo biti časovno omejeni. To trajanje ne sme biti daljše od obdobja petih let od odprtja zadevne linije. |
| --- | --- |

(b)

Vsi prispevki morajo biti časovno omejeni. To trajanje ne sme biti daljše od obdobja petih let od odprtja zadevne linije.

| (c) | Ti prispevki ne morejo biti izplačani, če je pomoč namenjena pomoči novemu tekmecu pri odprtju že odprtih prog in vstopu v neposredno konkurenco z obstoječim prevoznikom, ki v podobnih pogojih že izkorišča to progo iz geronskega letališča. |
| --- | --- |

(c)

Ti prispevki ne morejo biti izplačani, če je pomoč namenjena pomoči novemu tekmecu pri odprtju že odprtih prog in vstopu v neposredno konkurenco z obstoječim prevoznikom, ki v podobnih pogojih že izkorišča to progo iz geronskega letališča.

| (d) | Prispevki morajo biti upravičeni z razvojnim načrtom Intermeda in ki ga oblasti, pristojne za to progo, vnaprej potrdijo. Ta načrt točno določa povzročene in upravičene stroške, ki se bodo morali neposredno nanašati na pospeševanje proge in to z namenom narediti jo gospodarsko upravičeno brez pomoči ob izteku pogodbe. Upravičeni stroški so tisti, ki so neposredno vezani na zagon, kakor so opisani v točki 122 te odločbe. Pristojne oblasti si bodo pri tej nalogi po potrebi pomagale z neodvisnim revizorjem. |
| --- | --- |

(d)

Prispevki morajo biti upravičeni z razvojnim načrtom Intermeda in ki ga oblasti, pristojne za to progo, vnaprej potrdijo. Ta načrt točno določa povzročene in upravičene stroške, ki se bodo morali neposredno nanašati na pospeševanje proge in to z namenom narediti jo gospodarsko upravičeno brez pomoči ob izteku pogodbe. Upravičeni stroški so tisti, ki so neposredno vezani na zagon, kakor so opisani v točki 122 te odločbe. Pristojne oblasti si bodo pri tej nalogi po potrebi pomagale z neodvisnim revizorjem.

| (e) | Skupna pomoč, ki jo prejema nova proga, ne sme nikoli preseči 50 % zagonskih stroškov in stroškov za obveščanje na tej progi. Prav tako izplačani prispevki ne smejo preseči 50 % dejanskih stroškov te proge. |
| --- | --- |

(e)

Skupna pomoč, ki jo prejema nova proga, ne sme nikoli preseči 50 % zagonskih stroškov in stroškov za obveščanje na tej progi. Prav tako izplačani prispevki ne smejo preseči 50 % dejanskih stroškov te proge.

| (f) | Prispevke, ki so jih izplačale Generalitat de Catalunya, Diputación de Girona, Trgovinska in industrijska zbornica Gerone, in za katere se je ob koncu zagonskega obdobja, predvidenega v pogodbi, izkazalo, da presegajo tako določena merila, mora Intermed vrniti. |
| --- | --- |

(f)

Prispevke, ki so jih izplačale Generalitat de Catalunya, Diputación de Girona, Trgovinska in industrijska zbornica Gerone, in za katere se je ob koncu zagonskega obdobja, predvidenega v pogodbi, izkazalo, da presegajo tako določena merila, mora Intermed vrniti.

| (g) | Španija mora vzpostaviti nediskriminacijski in pregledni program pomoči za zagotovitev enakega obravnavanja letalskih družb, ki želijo razviti nove letalske storitve iz geronskega letališča, na podlagi objektivnih meril, ki jih uvaja ta odločba. |
| --- | --- |

(g)

Španija mora vzpostaviti nediskriminacijski in pregledni program pomoči za zagotovitev enakega obravnavanja letalskih družb, ki želijo razviti nove letalske storitve iz geronskega letališča, na podlagi objektivnih meril, ki jih uvaja ta odločba.

| (134) | V primeru, da ti pogoji ne bodo izpolnjeni, bo morala Španija vrniti skupno ustrezno pomoč iz prejšnje uvodne izjave. |
| --- | --- |

(134)

V primeru, da ti pogoji ne bodo izpolnjeni, bo morala Španija vrniti skupno ustrezno pomoč iz prejšnje uvodne izjave.

VI.   SKLEPI

Komisija ugotavlja, da je Španija nezakonito izvedla pomoč v korist letalske družbe Intermediacion aérea SL, v nasprotju s členom 88(3) Pogodbe. Vendar se ob upoštevanju prispevka, ki ga ta pomoč lahko ima pri zagonu novih letalskih prevozov in trajnostnem razvoju regionalnega letališča, del te pomoči lahko razglasi za združljivo s skupnim trgom, s pridržkom pogojev, predstavljenih v točki 133 –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Državna pomoč, ki jo izvaja Kraljevina Španija v korist letalske družbe Intermediación Aérea SL, na eni strani v znesku 919 879,98 EUR in na drugi strani v znesku 120 202 EUR, je razglašena za združljivo s skupnim trgom na podlagi člena 87(3)(c), kot pomoč za zagon novih prog, s pridržkom naslednjih pogojev.

Člen 2

1.   Prispevki se morajo vpisovati v okvir razvojnega programa geronskega letališča;

2.   Vsi prispevki morajo biti časovno omejeni. To trajanje ne bo daljše od najdaljšega obdobja petih let po odprtju zadevne linije.

3.   Ti prispevki ne morejo biti izplačani, če je pomoč namenjena pomoči novemu tekmecu pri odprtju že odprtih prog in vstopu v neposredno konkurenco z obstoječim prevoznikom, ki v podobnih pogojih že izkorišča to progo z geronskega letališča.

4.   Prispevki morajo biti upravičeni z razvojnim načrtom Intermeda, ki ga oblasti, pristojne za to linijo, vnaprej potrdijo. Ta načrt bo točno določil povzročene in upravičene stroške, ki se morajo neposredno nanašati na pospeševanje linije, z namenom, da postane gospodarsko upravičena brez pomoči po izteku pogodbe med Generalitat de Catalunya, Diputación de Girona, Trgovinsko in industrijsko zbornico Gerone.

5.   Upravičeni stroški, ki so neposredno povezani z zagonom, morajo zadostiti naslednjim pogojem:

| (a) | kriti morajo dodatne zagonske stroške, ki jih letalska družba ne bi imela, če bi bila v polnem delovanju, in ki zahtevajo javni prispevek za porazdelitev tveganja nesposobnosti preživetja, neločljivo povezanega z zagonskim obdobjem; |
| --- | --- |

(a)

kriti morajo dodatne zagonske stroške, ki jih letalska družba ne bi imela, če bi bila v polnem delovanju, in ki zahtevajo javni prispevek za porazdelitev tveganja nesposobnosti preživetja, neločljivo povezanega z zagonskim obdobjem;

| (b) | ne sme pa kriti stroškov rednega delovanja, kot so lokacija ali amortizacija letal, gorivo, plače letališkega osebja, stroški za gostinske storitve (catering). |
| --- | --- |

(b)

ne sme pa kriti stroškov rednega delovanja, kot so lokacija ali amortizacija letal, gorivo, plače letališkega osebja, stroški za gostinske storitve (catering).

Pristojne oblasti si bodo pri tej nalogi po potrebi pomagale z neodvisnim revizorjem.

6.   Skupna pomoč, ki je namenjena novi liniji, ne sme nikoli preseči 50 % zagonskih stroškov in stroškov obveščanja na tej progi. Prav tako izplačani prispevki ne smejo preseči 50 % dejanskih stroškov te proge.

7.   Prispevke, ki so jih izplačale Generalitat de Catalunya, Diputación de Girona, Trgovinska in industrijska zbornica Gerone, in za katere bi se ob koncu zagonskega obdobja, predvidenega v pogodbi, izkazalo, da presegajo določene kriterije, bo moral Intermed vrniti.

8.   Španija bo vzpostavila nediskriminacijski in pregledni program pomoči za zagotovitev enakega obravnavanja letalskih družb, ki želijo vzpostaviti nove letalske storitve z geronskega letališča, na podlagi objektivnih meril, ki jih uvaja ta odločba.

Člen 3

1.   Kraljevina Španija bo izvedla vse potrebne ukrepe, da ji bo prejemnik povrnil pomoč, ki ni združljiva s skupnim trgom iz člena 1(2) in je bila prejemniku nezakonito podeljena.

2.   Povračilo se izvrši brez odloga v skladu s postopki nacionalnega prava, v kolikor ti omogočajo takojšnje in učinkovito izvajanje te odločbe. Pomoč ki se povrne, vključuje obrestne obresti od dneva, ko je bila prejemniku dodeljena, do dneva njenega povračila. Obresti so izračunane na osnovi referenčne stopnje, uporabljene za izračun ekvivalenta subvencije v okviru regionalnih pomoči.

Člen 4

Kraljevina Španija bo obvestila Komisijo o ukrepih, sprejetih za uskladitev s to odločbo, v roku dveh mesecev od datuma njene uradne objave.

Člen 5

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Španijo.

V Bruslju, 20. oktobra 2004

Za Komisijo

Loyola DE PALACIO

Podpredsednica

---

(1)  UL C 32, 11.2.2003, str. 2.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  Spletna stran Aeropuertos Espanoles y Navegación Aérea: www.aena.es, september 2004.

3

(4)  Družba je imela dovoljenje, da sama upravlja z blagom, zato to upravljanje lahko razumemo kot notranje stroške, ki so vpisani med splošne stroške.

4

(5)  UL L 240, 24.8.1992, str. 8. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

5

(6)  UL C 350, 10.12.1994, str. 5.

6

(7)  Air Catalunya je sprva (v prvih dveh mesecih) delovala z dovoljenjem za čarterske lete, ki ga je uprava za civilni letalski promet izstavila danski družbi North Flying, potem pa z dovoljenjem družbe Oestavi.

7

(8)  Glejte zadevo C-174/97, La Poste, rec. 1998, str. I-1303.

8

La Poste

(9)  Glejte zadevo C-280/00, Altmark, Rec. 2003, str. I-7747.

9

Altmark

(10)  Glejte sodbo Sodišča prve stopnje z dne 5. avgusta 2003 P&O European Ferries Rec. str. 118, je opozorilo, da „je glede na stalno prakso Komisije obstoj takega postopka javnega razpisa, predhodnega nakupu določene države članice, običajno razumljen kot zadosten za izključitev možnosti, da ta država članica skuša dodeliti prednost danemu podjetju (glej zlasti Sporočilo Komisije o okviru Skupnosti za državne pomoči za raziskave in razvoj (UL 1996, C 45, str. 5), točka 2.5. in, v tem smislu, Smernice Skupnosti o državni pomoči za pomorski promet (UL 1997, C 205, str. 5), poglavje 9)“.

10

(11)  Glejte sodbo z dne 7. februarja 1985, ADBHU, 240/83, Rec. str. 531, točki 3, zadnji stavek, in 18 ter sodbo z dne 22. novembra 2001, Ferring C-53/00, Rec. str. I-9067, točka 27.

11

(12)  Točki 87 in 88 sodbe Altmark.

12

Altmark

(13)  Sodba Sodišča z dne 5. avgusta 2003, P&O Eurropean Ferries T-116/01 in T-118/01, str. 118. Glejte opombo 9.

13

P&O Eurropean Ferries

(14)  Sodbi Sodišča z dne 2. julija 1974, Italija/Komisija, 173/73, Rec. str. 709 in z dne 17. septembra 1980, Philip Morris, 730/79, Rec. str. 2671.

14

Italija/Komisija

Philip Morris

(15)  Točki 77 in 82 sodbe Altmark.

15

Altmark

(16)  Sodba Sodišča z dne 21. marca 1991, Italija/Komisija, C-303/88, Rec. 1991, str. I-1433, točka 27, sodba z dne 13. julija 1988, Francija/Komisija, 102/87, Rec. 1988, str. 4067, točka 19 in sodba z dne 21. marca 1991, Italija/Komisija, C-305/89, Rec. 1991, str. I-1603, točka 26.

16

Italija/Komisija

Francija/Komisija,

Italija/Komisija,

(17)  UL L 10, 13.1.2001, str. 30.

17

(18)  Sodba Altmark, točka 81, sodba z dne 21. marca 1990, Belgija/Komisija, imenovana „Tubemeuse“, C-142/87, Rec. 1990, str. I-959, točka 43, in sodba z dne 14. septembra 1994Španija/Komisija, C-278/92 do C-280/92, Rec. 1994, str. I-4103, točka 42.

18

Belgija/Komisija

Španija/Komisija

(19)  Sporočilo Komisije o smernicah za regionalne državne pomoči (UL C 74, 10.3.1998). Te regionalne pomoči so omenjene tudi v točki 36 smernic za državno pomoč v letalskem sektorju. Glejte tudi opombo 5.

19

(20)  Pripombe španskih oblasti, poslane s pismom z dne 18. marca 2003, vpisane pri Generalnem sekretariatu Komisije 19. marca 2003.

20

(21)  Sodba z dne 22. marca 1977, zadeva 74/76, Iannell, Rec. 1977, str. 557.

21

Iannell

(22)  Sodba z dne 15. junija 1993, zadeva C-225/91, Matra proti Komisiji, Rec. 1991, str. I-3203.

22

Matra

Komisiji

(23)  UL L 137, 30.4.2004, str. 1.

23

(24)  Odločba Ryanair, uvodna izjava 281.

24

Ryanair

(25)  Odločba Ryanair, uvodne izjave 287 do 296.

25

Ryanair

(26)  Odločba Ryanair, uvodne izjave 298 do 307.

26

Ryanair

(27)  Odločba Ryanair, točke 312 do 314.

27

Ryanair

---

| 30.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 110/78 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 110/78

---

SKLEP ODBORA št. 2/2005,

z dne 30. marca 2005

ustanovljenega na podlagi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o vzajemnem priznavanju, o spremembi poglavja 3 Priloge 1

(2005/352/ES)

ODBOR JE –

ob upoštevanju Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti („Sporazum“), podpisanega 21. junija 1999, in zlasti členov 10(4)(e) in 18(2) Sporazuma,

ker je Švicarska konfederacija z odlokom EDI z dne 27. marca 2002 o varnosti igrač (RO 2002 1082), kakor je bil nazadnje spremenjen 2. oktobra 2003 (RO 2003 3733), spremenila zakone in druge predpise, ki se nanašajo na igrače, tako da se zadevni predpisi v skladu s členom 1(2) Sporazuma lahko štejejo za enakovredne ustrezni zakonodaji Evropske skupnosti;

ker je treba s tega vidika spremeniti poglavje 3 („Igrače“) Priloge 1;

ker Odbor v skladu s členoma 10(4)(e) in 18(2) lahko spremeni Prilogo 1 k temu sporazumu –

SKLENIL:

| 1. | Poglavje 3 („Igrače“), oddelek 1 Priloge 1 k Sporazumu se spremeni v skladu z določbami iz Priloge k temu sklepu. |
| --- | --- |

1.

Poglavje 3 („Igrače“), oddelek 1 Priloge 1 k Sporazumu se spremeni v skladu z določbami iz Priloge k temu sklepu.

| 2. | Ta sklep, izdelan v dvojniku, podpišejo sopredsedniki ali drugi pooblaščenci pogodbenic. Ta sklep začne veljati na dan zadnjega podpisa. |
| --- | --- |

2.

Ta sklep, izdelan v dvojniku, podpišejo sopredsedniki ali drugi pooblaščenci pogodbenic. Ta sklep začne veljati na dan zadnjega podpisa.

Podpisano v Bernu, 30. marca 2005.

V imenu Švicarske konfederacije

Heinz HERTIG

Podpisano v Bruslju, 23. marca 2005.

V imenu Evropske skupnosti

Joanna KIOUSSI

---

PRILOGA

SPREMEMBE SPORAZUMA

V Prilogi 1 („Proizvodni sektorji“), poglavje 3 („Igrače“), oddelek 1 („Zakoni in drugi predpisi“) se besedilo „predpisi iz člena 1(1)“ črta in nadomesti s „predpisi iz člena 1(2)“.

V Prilogi 1 („Proizvodni sektorji“), poglavje 3 („Igrače“), oddelek 1 se v seznamu z naslovom „Švica“ črtajo švicarska pravna sklicevanja in nadomestijo z naslednjim seznamom:

| | „Zvezni zakon z dne 9. oktobra 1992 o živilih in proizvodih (RO 1995 1469), kakor je bil nazadnje spremenjen 21. marca 2003 (RO 2003 4803) |
| --- | --- |

„Zvezni zakon z dne 9. oktobra 1992 o živilih in proizvodih (RO 1995 1469), kakor je bil nazadnje spremenjen 21. marca 2003 (RO 2003 4803)

| | Odlok z dne 1. marca 1995 o proizvodih (RO 1995 1643), kakor je bil nazadnje spremenjen 15. decembra 2003 (RO 2004 1111) |
| --- | --- |

Odlok z dne 1. marca 1995 o proizvodih (RO 1995 1643), kakor je bil nazadnje spremenjen 15. decembra 2003 (RO 2004 1111)

| | Odlok EDI z dne 27. marca 2002 o varnosti igrač (RO 2002 1082), kakor je bil nazadnje spremenjen 2. oktobra 2003 (RO 2003 3733)“. |
| --- | --- |

Odlok EDI z dne 27. marca 2002 o varnosti igrač (RO 2002 1082), kakor je bil nazadnje spremenjen 2. oktobra 2003 (RO 2003 3733)“.

---

| 30.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 110/80 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 110/80

---

Informacija o začetku veljavnosti Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Vlado Ljudske republike Kitajske o sodelovanju in medsebojni upravni pomoči v carinskih zadevah

Sporazum med Evropsko skupnostjo in Vlado Ljudske republike Kitajske o sodelovanju in medsebojni upravni pomoči v carinskih zadevah (1), je začel veljati 1. aprila 2005, potem ko so bili postopki, predvideni v členu 22 Sporazuma, zaključeni 17. marca 2005.

---

(1)  UL L 375, 23.12.2004, str. 20.

---

Popravki

| 30.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 110/81 |
| --- | --- | --- | --- |

30.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 110/81

---

Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 663/2005 z dne 28. aprila 2005 o določitvi stopenj nadomestil, ki se uporabljajo za nekatere proizvode iz žita in riža, izvožene v obliki blaga, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

(
  Uradni list Evropske unije L 108 z dne 29. aprila 2005
  )

Na strani 27 se Priloga nadomesti z naslednjo prilogo:

„PRILOGA

Stopnje nadomestil, ki se uporabljajo od 29. aprila 2005 za nekatere proizvode iz žita in riža, izvožene v obliki blaga, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Poimenovanje proizvodov (2) | Stopnja nadomestila za 100 kg osnovnega izdelka |
| V primeru vnaprejšnjega določanja nadomestil | Drugo |
| 1001 10 00 | Trda pšenica: | | |
| – na izvoz blaga, ki se uvršča pod oznaki KN 1902 11 in 1902 19, v Združene države Amerike | — | — |
| – v drugih primerih | — | — |
| 1001 90 99 | Navadna pšenica in soržica: | | |
| – na izvoz blaga, ki se uvršča pod oznaki KN 1902 11 in 1902 19, v Združene države Amerike | — | — |
| – v drugih primerih: | | |
| – – kadar se uporablja člen 4(5) Uredbe (ES) št. 1520/2000 (3), | — | — |
| – – kadar je blago, ki se uvršča pod tarifno številko 2208 (4), izvoženo | — | — |
| – – v drugih primerih | — | — |
| 1002 00 00 | Rž | — | — |
| 1003 00 90 | Ječmen | | |
| – kadar je blago, ki se uvršča pod tarifno številko 2208 (4), izvoženo | — | — |
| – v drugih primerih | — | — |
| 1004 00 00 | Oves | — | — |
| 1005 90 00 | Koruza (zrnje), uporabljena v obliki | | |
| – škroba: | | |
| – – kadar se uporablja člen 4(5) Uredbe (ES) št. 1520/2000 (3), | 4,139 | 4,139 |
| – – kadar je blago, ki se uvršča pod tarifno številko 2208 (4), izvoženo | 1,178 | 1,178 |
| – – v drugih primerih | 4,139 | 4,139 |
| – glukoze, glukoznega sirupa, maltodekstrina in maltodekstrinskega sirupa tarifnih oznak KN 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (5): | | |
| – – kadar se uporablja člen 4(5) Uredbe (ES) št. 1520/2000 (3), | 3,104 | 3,104 |
| – – kadar je blago, ki se uvršča pod tarifno številko 2208 (4), izvoženo | 0,884 | 0,884 |
| – – v drugih primerih | 3,104 | 3,104 |
| – kadar je blago, ki se uvršča pod tarifno številko 2208 (4), izvoženo | 1,178 | 1,178 |
| – drugo (vključno nepredelano) | 4,139 | 4,139 |
| Krompirjev škrob tarifne oznake 1108 13 00podoben proizvodu, dobljenemu iz predelane koruze: | | |
| – kadar se uporablja člen 4(5) Uredbe (ES) št. 1520/2000 (3), | 3,800 | 4,139 |
| – kadar je blago, ki se uvršča pod tarifno številko 2208 (4), izvoženo | 1,178 | 1,178 |
| – v drugih primerih | 4,139 | 4,139 |
| ex 1006 30 | Brušeni riž: | | |
| – okroglozrnat | — | — |
| – srednjezrnat | — | — |
| – olgozrnat | — | — |
| 1006 40 00 | Lomljeni riž | — | — |
| 1007 00 90 | Sorgo v zrnju razen hibridov za setev | — | — |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Poimenovanje proizvodov (2)

Stopnja nadomestila za 100 kg osnovnega izdelka

V primeru vnaprejšnjega določanja nadomestil

Drugo

1001 10 00

Trda pšenica:

– na izvoz blaga, ki se uvršča pod oznaki KN 1902 11 in 1902 19, v Združene države Amerike

—

—

– v drugih primerih

—

—

1001 90 99

Navadna pšenica in soržica:

– na izvoz blaga, ki se uvršča pod oznaki KN 1902 11 in 1902 19, v Združene države Amerike

—

—

– v drugih primerih:

– – kadar se uporablja člen 4(5) Uredbe (ES) št. 1520/2000 (3),

—

—

– – kadar je blago, ki se uvršča pod tarifno številko 2208 (4), izvoženo

—

—

– – v drugih primerih

—

—

1002 00 00

Rž

—

—

1003 00 90

Ječmen

– kadar je blago, ki se uvršča pod tarifno številko 2208 (4), izvoženo

—

—

– v drugih primerih

—

—

1004 00 00

Oves

—

—

1005 90 00

Koruza (zrnje), uporabljena v obliki

– škroba:

– – kadar se uporablja člen 4(5) Uredbe (ES) št. 1520/2000 (3),

4,139

4,139

– – kadar je blago, ki se uvršča pod tarifno številko 2208 (4), izvoženo

1,178

1,178

– – v drugih primerih

4,139

4,139

– glukoze, glukoznega sirupa, maltodekstrina in maltodekstrinskega sirupa tarifnih oznak KN 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (5):

– – kadar se uporablja člen 4(5) Uredbe (ES) št. 1520/2000 (3),

3,104

3,104

– – kadar je blago, ki se uvršča pod tarifno številko 2208 (4), izvoženo

0,884

0,884

– – v drugih primerih

3,104

3,104

– kadar je blago, ki se uvršča pod tarifno številko 2208 (4), izvoženo

1,178

1,178

– drugo (vključno nepredelano)

4,139

4,139

Krompirjev škrob tarifne oznake 1108 13 00podoben proizvodu, dobljenemu iz predelane koruze:

– kadar se uporablja člen 4(5) Uredbe (ES) št. 1520/2000 (3),

3,800

4,139

– kadar je blago, ki se uvršča pod tarifno številko 2208 (4), izvoženo

1,178

1,178

– v drugih primerih

4,139

4,139

ex 1006 30

Brušeni riž:

– okroglozrnat

—

—

– srednjezrnat

—

—

– olgozrnat

—

—

1006 40 00

Lomljeni riž

—

—

1007 00 90

Sorgo v zrnju razen hibridov za setev

—

—

---

(1)  Stopnje iz te priloge se ne uporabljajo za izvoz v Bolgarijo od 1. oktobra 2004 in za blago, našteto v Tabeli I in II k Protokolu št. 2 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972, izvoženo v Švicarsko konfederacijo ali v Kneževino Lihtenštajn od 1. februarja 2005.

1

(2)  Kar zadeva kmetijske proizvode, dobljene s predelavo osnovnih ali/in enakovrednih proizvodov, se uporabljajo koeficienti, določeni v Prilogi E k Uredbi Komisije (ES) št. 1520/2000 (UL L 177, 15.7.2000, str. 1).

2

(3)  Zadevno blago se uvršča pod oznako KN 3505 10 50.

3

(4)  Blago iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 1784/2003 ali iz člena 2 Uredbe (EGS) št. 2825/93 (UL L 258, 16.10.1993, str. 6).

4

(5)  Za sirupe tarifnih oznak 1702 30 99, 1702 40 90 in 1702 60 90, dobljenih z mešanjem glukoznega in fruktoznega sirupa, se lahko izvozno nadomestilo dodeli le za glukozni sirup.“

5

---