# Uradni list L 104/23.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 104 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4823. april 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 104

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4823. april 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 625/2005 z dne 22. aprila 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 626/2005 z dne 22. aprila 2005 o ustavitvi odkupa masla v nekaterih državah članicah | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 627/2005 z dne 22. aprila 2005 o preklicu Uredbe (ES) št. 206/2005 o uvedbi dokončnih zaščitnih ukrepov proti uvozu gojenega lososa | 4 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 628/2005 z dne 22. aprila 2005 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz gojenega lososa s poreklom iz Norveške | 5 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

Uredba Komisije (ES) št. 625/2005 z dne 22. aprila 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

Uredba Komisije (ES) št. 626/2005 z dne 22. aprila 2005 o ustavitvi odkupa masla v nekaterih državah članicah

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 627/2005 z dne 22. aprila 2005 o preklicu Uredbe (ES) št. 206/2005 o uvedbi dokončnih zaščitnih ukrepov proti uvozu gojenega lososa

4

*

Uredba Komisije (ES) št. 628/2005 z dne 22. aprila 2005 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz gojenega lososa s poreklom iz Norveške

5

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Svet |
| | * | Sklep Sveta z dne 14. aprila 2005 o zaključku postopka posvetovanja z Republiko Gvinejo v okviru člena 96 Sporazuma iz Cotonouja | 33 |
| | | Komisija |
| | * | Odločba Komisije z dne 26. februarja 2005 o zahtevi, ki jo je predložilo Združeno kraljestvo v skladu s členom 9 Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 411) | 37 |
| | * | Odločba Komisije z dne 21. aprila 2005 o varnostnih zahtevah, ki jim morajo ustrezati Evropski standardi za plavajoče predmete za prosti čas, ki se uporabljajo na ali v vodi, v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2001/95/ES
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1209)

   (
  1
  ) | 39 |
| | | Upravna komisija Evropskih skupnosti za socialno varnost delavcev migrantov |
| | * | Sklep št. 200 z dne 15. decembra 2004 o metodah dela in sestavi Tehnične komisije za obdelavo podatkov Upravne komisije za socialno varnost delavcev migrantov (
  1
  ) | 42 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

*

Sklep Sveta z dne 14. aprila 2005 o zaključku postopka posvetovanja z Republiko Gvinejo v okviru člena 96 Sporazuma iz Cotonouja

33

Komisija

*

Odločba Komisije z dne 26. februarja 2005 o zahtevi, ki jo je predložilo Združeno kraljestvo v skladu s členom 9 Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 411)

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 411)

37

*

Odločba Komisije z dne 21. aprila 2005 o varnostnih zahtevah, ki jim morajo ustrezati Evropski standardi za plavajoče predmete za prosti čas, ki se uporabljajo na ali v vodi, v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2001/95/ES
  (notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1209)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1209)

1

39

Upravna komisija Evropskih skupnosti za socialno varnost delavcev migrantov

*

Sklep št. 200 z dne 15. decembra 2004 o metodah dela in sestavi Tehnične komisije za obdelavo podatkov Upravne komisije za socialno varnost delavcev migrantov (
  1
  )

1

42

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 607/2005 z dne 18. aprila 2005 o četrti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1763/2004 o uvedbi določenih omejevalnih ukrepov v podporo učinkovitemu izvajanju mandata Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ) (UL L 100, 20.4.2005) | 46 |

Popravki

*

Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 607/2005 z dne 18. aprila 2005 o četrti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1763/2004 o uvedbi določenih omejevalnih ukrepov v podporo učinkovitemu izvajanju mandata Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ) (UL L 100, 20.4.2005)

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 23.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 104/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 104/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 625/2005

z dne 22. aprila 2005

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 23. aprila 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. aprila 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1947/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 17).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 22. aprila 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 112,8 |
| 204 | 98,4 |
| 212 | 118,7 |
| 624 | 168,0 |
| 999 | 124,5 |
| 0707 00 05 | 052 | 139,7 |
| 204 | 60,1 |
| 999 | 99,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 100,3 |
| 204 | 32,6 |
| 999 | 66,5 |
| 0805 10 20 | 052 | 50,6 |
| 204 | 46,8 |
| 212 | 56,8 |
| 220 | 48,5 |
| 400 | 51,4 |
| 624 | 59,0 |
| 999 | 52,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 42,8 |
| 388 | 67,6 |
| 400 | 58,9 |
| 528 | 64,2 |
| 624 | 62,2 |
| 999 | 59,1 |
| 0808 10 80 | 388 | 86,3 |
| 400 | 128,6 |
| 404 | 108,7 |
| 508 | 69,7 |
| 512 | 74,2 |
| 524 | 68,1 |
| 528 | 63,1 |
| 720 | 81,7 |
| 804 | 104,1 |
| 999 | 87,2 |
| 0808 20 50 | 388 | 83,7 |
| 512 | 66,3 |
| 528 | 67,0 |
| 720 | 32,9 |
| 999 | 62,5 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

112,8

204

98,4

212

118,7

624

168,0

999

124,5

0707 00 05

052

139,7

204

60,1

999

99,9

0709 90 70

052

100,3

204

32,6

999

66,5

0805 10 20

052

50,6

204

46,8

212

56,8

220

48,5

400

51,4

624

59,0

999

52,2

0805 50 10

052

42,8

388

67,6

400

58,9

528

64,2

624

62,2

999

59,1

0808 10 80

388

86,3

400

128,6

404

108,7

508

69,7

512

74,2

524

68,1

528

63,1

720

81,7

804

104,1

999

87,2

0808 20 50

388

83,7

512

66,3

528

67,0

720

32,9

999

62,5

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 23.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 104/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 104/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 626/2005

z dne 22. aprila 2005

o ustavitvi odkupa masla v nekaterih državah članicah

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za mleko in mlečne izdelke (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 2771/1999 z dne 16. decembra 1999 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 glede intervencije na trgu masla in smetane (2), in zlasti člena 2 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 2 Uredbe (ES) št. 2771/1999 določa, da Komisija v državi članici po potrebi odpre ali ustavi odkup, če je ugotovljeno, da je tržna cena v tej državi članici dva tedna zapovrstjo nižja, enaka ali višja od 92 % intervencijske cene. |
| --- | --- |

(1)

Člen 2 Uredbe (ES) št. 2771/1999 določa, da Komisija v državi članici po potrebi odpre ali ustavi odkup, če je ugotovljeno, da je tržna cena v tej državi članici dva tedna zapovrstjo nižja, enaka ali višja od 92 % intervencijske cene.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 592/2005 (3) vzpostavlja najnovejši seznam držav članic, v katerih je bila intervencija ustavljena. Ta seznam je treba prilagoditi tržnim cenam, ki sta jih posredovali Slovaška in Združeno kraljestvo v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 2771/1999. Zaradi jasnosti je potrebno zadevni seznam nadomestiti, Uredbo (ES) št. 592/2005 pa razveljaviti – |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 592/2005 (3) vzpostavlja najnovejši seznam držav članic, v katerih je bila intervencija ustavljena. Ta seznam je treba prilagoditi tržnim cenam, ki sta jih posredovali Slovaška in Združeno kraljestvo v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 2771/1999. Zaradi jasnosti je potrebno zadevni seznam nadomestiti, Uredbo (ES) št. 592/2005 pa razveljaviti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Odkup masla, kakor je predviden v členu 6(1) Uredbe (ES) št. 1255/1999, se ustavi v Belgiji, Danski, na Cipru, Madžarskem, Malti, v Grčiji, Luksemburgu, Nizozemski, Avstriji, Sloveniji, Finski in Združenen kraljestvu.

Člen 2

Uredba (ES) št. 592/2005 se razveljavi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati 23. aprila 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. aprila 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 333, 24.12.1999, str. 11. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2250/2004 (UL L 381, 28.12.2004, str. 25).

2

(3)  UL L 98, 16.4.2005, str. 19.

3

---

| 23.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 104/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 104/4

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 627/2005

z dne 22. aprila 2005

o preklicu Uredbe (ES) št. 206/2005 o uvedbi dokončnih zaščitnih ukrepov proti uvozu gojenega lososa

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 3285/94 z dne 22. decembra 1994 o skupnih pravilih za uvoz in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 518/94 (1) in zlasti člena 21(2)(b) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 519/94 z dne 7. marca 1994 o skupnih pravilih za uvoz iz nekaterih tretjih držav in o razveljavitvi uredb (EGS) št. 1765/82, (EGS) št. 1766/82 in (EGS) št. 3420/83 (2) in zlasti člena 18(2)(b) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 6. marca 2004 začela zaščitno preiskavo o uvozu gojenega lososa v Skupnost. Z Uredbo Komisije (ES) št. 206/2005 (3) je Komisija 4. februarja 2005 uvedla dokončne zaščitne ukrepe. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 6. marca 2004 začela zaščitno preiskavo o uvozu gojenega lososa v Skupnost. Z Uredbo Komisije (ES) št. 206/2005 (3) je Komisija 4. februarja 2005 uvedla dokončne zaščitne ukrepe.

| (2) | Komisija je 23. oktobra 2004 začela protidampinško preiskavo o uvozu gojenega lososa s poreklom iz Norveške. Z uredbo Komisije (ES) št. 628/2005 (4) je Komisija dne 22. aprila 2005 sprejela začasne protidampinške ukrepe. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 23. oktobra 2004 začela protidampinško preiskavo o uvozu gojenega lososa s poreklom iz Norveške. Z uredbo Komisije (ES) št. 628/2005 (4) je Komisija dne 22. aprila 2005 sprejela začasne protidampinške ukrepe.

| (3) | Uvedba dokončnih zaščitnih ukrepov na uvoz gojenega lososa katerega koli porekla je sledila preiskavi, ki je zajela obdobje 2000–2003. Komisija je sprejela začasne protidampinške ukrepe proti uvozu gojenega lososa iz Norveške, potem ko je začasno ugotovila, da je med 1. oktobrom 2003 in 30. septembrom 2004 uvoz iz Norveške še naprej naraščal in da gre za škodljivi damping. |
| --- | --- |

(3)

Uvedba dokončnih zaščitnih ukrepov na uvoz gojenega lososa katerega koli porekla je sledila preiskavi, ki je zajela obdobje 2000–2003. Komisija je sprejela začasne protidampinške ukrepe proti uvozu gojenega lososa iz Norveške, potem ko je začasno ugotovila, da je med 1. oktobrom 2003 in 30. septembrom 2004 uvoz iz Norveške še naprej naraščal in da gre za škodljivi damping.

| (4) | Uvoz gojenega lososa iz Norveške je v letu, ki se je končalo 30. septembra 2004, predstavljal približno 60 % trga Skupnosti in približno 75 % celotnega uvoza v Skupnost. V Uredbi (ES) št. 206/2005 je Komisija ugotovila, da ima znatna rast uvoza ob upoštevanju spremljajočega padca cen poguben učinek na donosnost proizvajalcev Skupnosti. Začasni protidampinški ukrepi v zvezi z uvozom gojenega lososa s poreklom iz Norveške bi odpravili nepošteni vidik uvoza v smislu cen. Lahko se tudi pričakuje, da bodo ukrepi upočasnili rast količinskega uvoza iz Norveške, največji vir uvoza v Skupnost. Zato se v posebnih okoliščinah tega primera šteje, da protidampinški ukrepi zadostujejo za odpravo škode, ki jo trpi industrija Skupnosti, in ni več treba ohranjati zaščitnih ukrepov, ki jih je treba potemtakem odpraviti hkrati z uvedbo protidampinških ukrepov – |
| --- | --- |

(4)

Uvoz gojenega lososa iz Norveške je v letu, ki se je končalo 30. septembra 2004, predstavljal približno 60 % trga Skupnosti in približno 75 % celotnega uvoza v Skupnost. V Uredbi (ES) št. 206/2005 je Komisija ugotovila, da ima znatna rast uvoza ob upoštevanju spremljajočega padca cen poguben učinek na donosnost proizvajalcev Skupnosti. Začasni protidampinški ukrepi v zvezi z uvozom gojenega lososa s poreklom iz Norveške bi odpravili nepošteni vidik uvoza v smislu cen. Lahko se tudi pričakuje, da bodo ukrepi upočasnili rast količinskega uvoza iz Norveške, največji vir uvoza v Skupnost. Zato se v posebnih okoliščinah tega primera šteje, da protidampinški ukrepi zadostujejo za odpravo škode, ki jo trpi industrija Skupnosti, in ni več treba ohranjati zaščitnih ukrepov, ki jih je treba potemtakem odpraviti hkrati z uvedbo protidampinških ukrepov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Edini člen

Uredba Komisije (EGS) št. 206/2005 se prekliče.

Ta uredba začne veljati dne 27. aprila 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. aprila 2005

Za Komisijo

Peter MANDELSON

Član Komisije

---

(1)  UL L 349, 31.12.1994, str. 53. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2200/2004 (UL L 374, 22.12.2004, str. 1).

1

(2)  UL L 67, 10.3.1994, str. 89. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 427/2003 (UL L 65, 8.3.2003, str. 1).

2

(3)  UL L 33, 5.2.2005, str. 8.

3

(4)  Glej stran 5 tega Uradnega lista.

4

---

| 23.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 104/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 104/5

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 628/2005

z dne 22. aprila 2005

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz gojenega lososa s poreklom iz Norveške

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“) in zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Razveljavljeni ukrepi

| (1) | 6. marca 2004 je Komisija na podlagi uredb Sveta 3285/94 (2) in 519/94 (3) sprožila zaščitno preiskavo v zvezi z uvozom gojenega lososa. Komisija je 5. februarja 2005 z Uredbo (ES) št. 206/2005 (4) uvedla dokončne zaščitne ukrepe v obliki tarifnih kvot, povezanih z minimalno ceno za uvoz. Dokončni zaščitni ukrepi veljajo od 6. februarja 2005 in bodo med izvajanjem postopno liberalizirani. Komisija je dne 23. aprila 2005 razveljavila Uredbo Komisije (ES) št. 206/2005 in jo nadomestila z Uredbo Komisije (ES) št. 627/2005 (5). |
| --- | --- |

(1)

6. marca 2004 je Komisija na podlagi uredb Sveta 3285/94 (2) in 519/94 (3) sprožila zaščitno preiskavo v zvezi z uvozom gojenega lososa. Komisija je 5. februarja 2005 z Uredbo (ES) št. 206/2005 (4) uvedla dokončne zaščitne ukrepe v obliki tarifnih kvot, povezanih z minimalno ceno za uvoz. Dokončni zaščitni ukrepi veljajo od 6. februarja 2005 in bodo med izvajanjem postopno liberalizirani. Komisija je dne 23. aprila 2005 razveljavila Uredbo Komisije (ES) št. 206/2005 in jo nadomestila z Uredbo Komisije (ES) št. 627/2005 (5).

1.2   Uvajanje

| (2) | Vzporedno z zaščitno preiskavo je Skupina proizvajalcev lososa v EU („pritožnik“), ki predstavlja večji del proizvodnje gojenega lososa v Skupnosti, 8. septembra 2004 vložila pritožbo v zvezi z uvozom gojenega lososa s poreklom iz Norveške. |
| --- | --- |

(2)

Vzporedno z zaščitno preiskavo je Skupina proizvajalcev lososa v EU („pritožnik“), ki predstavlja večji del proizvodnje gojenega lososa v Skupnosti, 8. septembra 2004 vložila pritožbo v zvezi z uvozom gojenega lososa s poreklom iz Norveške.

| (3) | Ta pritožba je vsebovala dokaz dampinga za navedeni proizvod in materialno škodo, ki je bila posledica tega, kar se je štelo kot zadosten razlog, da se upraviči odprtje postopka. |
| --- | --- |

(3)

Ta pritožba je vsebovala dokaz dampinga za navedeni proizvod in materialno škodo, ki je bila posledica tega, kar se je štelo kot zadosten razlog, da se upraviči odprtje postopka.

| (4) | z objavo obvestila o začetku se je 23. oktobra 2004 postopek odprl (6). |
| --- | --- |

(4)

z objavo obvestila o začetku se je 23. oktobra 2004 postopek odprl (6).

1.3   Obdobje preiskave

| (5) | Preiskava dampinga in povzročene škode je zajemala obdobje od 1. oktobra 2003 do 30. septembra 2004 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Glede na trende, pomembne za oceno škode, je Komisija analizirala podatke iz obdobja od 1. januarja 2001 do 30. septembra 2004 („obravnavano obdobje“). Obdobje, uporabljeno za ugotovitve o nelojalnem nižanju cen, nelojalnem nižanju ciljnih cen in odpravi škode, je prej navedeno OP. |
| --- | --- |

(5)

Preiskava dampinga in povzročene škode je zajemala obdobje od 1. oktobra 2003 do 30. septembra 2004 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Glede na trende, pomembne za oceno škode, je Komisija analizirala podatke iz obdobja od 1. januarja 2001 do 30. septembra 2004 („obravnavano obdobje“). Obdobje, uporabljeno za ugotovitve o nelojalnem nižanju cen, nelojalnem nižanju ciljnih cen in odpravi škode, je prej navedeno OP.

1.4   Zadevne stranke v postopku

| (6) | Komisija je o odprtju postopka uradno obvestila pritožnika, norveške proizvajalce, trgovce, uvoznike, ponudnike in uporabnike, pa tudi združenja, za katere je znano, da jih to zadeva, in predstavnike Norveške. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja mnenja in zahtevati zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je o odprtju postopka uradno obvestila pritožnika, norveške proizvajalce, trgovce, uvoznike, ponudnike in uporabnike, pa tudi združenja, za katere je znano, da jih to zadeva, in predstavnike Norveške. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja mnenja in zahtevati zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku.

| (7) | Komisija je iskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za začasno ugotovitev dampinga, posledične škode in interesa Skupnosti. V ta namen je Komisija vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim izvoznikom, ki so se javili v rokih, določenih v obvestilu o začetku, poslala vprašalnike. Pri tem so s Komisijo sodelovale naslednje zainteresirane stranke, ki so izrazile svoja mnenja: 102 norveška izvoznika in trgovca; 24 proizvajalcev Skupnosti; eno združenje proizvajalcev Skupnosti; 15 uvoznikov, uporabnikov in predelovalcev; štiri združenja uporabnikov; eno združenje potrošnikov in dva dobavitelja. Preveritveni obiski so bili opravljeni v naslednjih podjetjih:






  a) | Proizvajalci v Skupnosti:







  — | Celtic Atlantic Salmon Ltd (Killary), Renvyle, Co. Galway, Irska |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Komisija je iskala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za začasno ugotovitev dampinga, posledične škode in interesa Skupnosti. V ta namen je Komisija vsem strankam, za katere je znano, da jih to zadeva, in vsem drugim izvoznikom, ki so se javili v rokih, določenih v obvestilu o začetku, poslala vprašalnike. Pri tem so s Komisijo sodelovale naslednje zainteresirane stranke, ki so izrazile svoja mnenja: 102 norveška izvoznika in trgovca; 24 proizvajalcev Skupnosti; eno združenje proizvajalcev Skupnosti; 15 uvoznikov, uporabnikov in predelovalcev; štiri združenja uporabnikov; eno združenje potrošnikov in dva dobavitelja. Preveritveni obiski so bili opravljeni v naslednjih podjetjih:

a)

Proizvajalci v Skupnosti:

—

Celtic Atlantic Salmon Ltd (Killary), Renvyle, Co. Galway, Irska

| — | Hoove Salmon Ltd, Whiteness Shetland, Združeno kraljestvo |
| --- | --- |

—

Hoove Salmon Ltd, Whiteness Shetland, Združeno kraljestvo

| — | Loch Duart Ltd, Scourie By Lairg, Sutherland, Scotland, Združeno kraljestvo |
| --- | --- |

—

Loch Duart Ltd, Scourie By Lairg, Sutherland, Scotland, Združeno kraljestvo

| — | Orkney Sea Farms Ltd, Združeno kraljestvo |
| --- | --- |

—

Orkney Sea Farms Ltd, Združeno kraljestvo

| — | West Minch Salmon Ltd, Sidinish Salmon Ltd, Benbecula, Western Isles, Združeno kraljestvo |
| --- | --- |

—

West Minch Salmon Ltd, Sidinish Salmon Ltd, Benbecula, Western Isles, Združeno kraljestvo

| — | Wester Ross Salmon, Inverness, Združeno kraljestvo |
| --- | --- |

—

Wester Ross Salmon, Inverness, Združeno kraljestvo

| b) | Izvozniki







  — | Marine Harvest Bolga AS, N-8158 Bolga, Norveška |
| --- | --- | --- |

b)

Izvozniki

—

Marine Harvest Bolga AS, N-8158 Bolga, Norveška

| — | Fjord Seafood Norway AS, Toftsundet, N-8900 Brønnøysund, Norveška |
| --- | --- |

—

Fjord Seafood Norway AS, Toftsundet, N-8900 Brønnøysund, Norveška

| — | Pan Fish Norway AS, Grimmergata 5, N-6002 Ålesund, Norveška |
| --- | --- |

—

Pan Fish Norway AS, Grimmergata 5, N-6002 Ålesund, Norveška

| — | Stolt Sea Farm AS, Postboks 370, Sentrum, N-0102, Oslo, Norveška |
| --- | --- |

—

Stolt Sea Farm AS, Postboks 370, Sentrum, N-0102, Oslo, Norveška

| — | Follalaks AS, N-8286 Nordfold, Norveška |
| --- | --- |

—

Follalaks AS, N-8286 Nordfold, Norveška

| — | Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, N-8455 Stokmarknes, Norveška |
| --- | --- |

—

Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, N-8455 Stokmarknes, Norveška

| — | Hydrotech AS, Bentnesveien 50, N-6512 Kristiansund, Norveška |
| --- | --- |

—

Hydrotech AS, Bentnesveien 50, N-6512 Kristiansund, Norveška

| — | Grieg Seafood AS, Postboks 234, N-5804 Bergen |
| --- | --- |

—

Grieg Seafood AS, Postboks 234, N-5804 Bergen

| — | Seafarm Invest AS, N-8764 Lovund, Norveška |
| --- | --- |

—

Seafarm Invest AS, N-8764 Lovund, Norveška

| — | Sinkaberg-Hansen AS, Postboks 134, N-7901 Rorvik, Norveška |
| --- | --- |

—

Sinkaberg-Hansen AS, Postboks 134, N-7901 Rorvik, Norveška

| c) | Uvozniki/predelovalci/uporabniki







  — | Labeyrie, St. Vincent de Tyrosse, Francija |
| --- | --- | --- |

c)

Uvozniki/predelovalci/uporabniki

—

Labeyrie, St. Vincent de Tyrosse, Francija

| — | Laschinger GmbH, Bischofsmais, Nemčija |
| --- | --- |

—

Laschinger GmbH, Bischofsmais, Nemčija

| (8) | Vse zainteresirane stranke, ki so zaprosile za zaslišanje in so za to navedle posebne razloge, so to možnost dobile. |
| --- | --- |

(8)

Vse zainteresirane stranke, ki so zaprosile za zaslišanje in so za to navedle posebne razloge, so to možnost dobile.

| (9) | V obvestilu o začetku je Komisija navedla, da je bila zaradi očitnega velikega števila izvoznikov zadevnega proizvoda na Norveškem in velikega števila proizvajalcev proizvoda v Skupnosti v tej preiskavi predvidena uporaba tehnik vzorčenja. |
| --- | --- |

(9)

V obvestilu o začetku je Komisija navedla, da je bila zaradi očitnega velikega števila izvoznikov zadevnega proizvoda na Norveškem in velikega števila proizvajalcev proizvoda v Skupnosti v tej preiskavi predvidena uporaba tehnik vzorčenja.

2.   ZADEVNI PROIZVOD IN PODOBEN PROIZVOD

2.1   Zadevni proizvod

| (10) | Zadevni proizvod je gojeni (razen divji) losos, filetiran, svež, hlajen, zamrznjen ali ne. Opredelitev ne zajema drugih podobnih proizvodov gojenih rib, kot so na primer velika (losos) postrv, biomasa (živi losos) kot tudi divji losos in dalje predelani tipi, kot na primer dimljeni losos. |
| --- | --- |

(10)

Zadevni proizvod je gojeni (razen divji) losos, filetiran, svež, hlajen, zamrznjen ali ne. Opredelitev ne zajema drugih podobnih proizvodov gojenih rib, kot so na primer velika (losos) postrv, biomasa (živi losos) kot tudi divji losos in dalje predelani tipi, kot na primer dimljeni losos.

| (11) | Proizvod je sedaj razvrščen znotraj oznak KN ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 in ex 0304 20 13, ki ustrezajo različnim predstavitvam proizvoda (sveža ali hlajena riba, sveži ali hlajeni fileti, zamrznjena riba in zamrznjeni fileti). Na podlagi fizikalnih značilnosti, proizvodnega postopka in zamenljivosti proizvoda z vidika potrošnika je bilo ugotovljeno, da vsi gojeni lososi predstavljajo en sam proizvod. Različne predstavitve imajo vse isto končno uporabo in jih je mogoče med seboj takoj zamenjati. Zato se jih v okviru tega postopka šteje za en sam proizvod. |
| --- | --- |

(11)

Proizvod je sedaj razvrščen znotraj oznak KN ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 in ex 0304 20 13, ki ustrezajo različnim predstavitvam proizvoda (sveža ali hlajena riba, sveži ali hlajeni fileti, zamrznjena riba in zamrznjeni fileti). Na podlagi fizikalnih značilnosti, proizvodnega postopka in zamenljivosti proizvoda z vidika potrošnika je bilo ugotovljeno, da vsi gojeni lososi predstavljajo en sam proizvod. Različne predstavitve imajo vse isto končno uporabo in jih je mogoče med seboj takoj zamenjati. Zato se jih v okviru tega postopka šteje za en sam proizvod.

2.2   Podoben proizvod

| (12) | Preiskava je pokazala, da so osnovne fizikalne značilnosti gojenega lososa, ki ga proizvaja in prodaja industrija Skupnosti v Skupnosti, gojenega lososa, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Norveške, ter gojenega lososa, ki se uvozi v Skupnost iz Norveške, enake in imajo enako uporabo. |
| --- | --- |

(12)

Preiskava je pokazala, da so osnovne fizikalne značilnosti gojenega lososa, ki ga proizvaja in prodaja industrija Skupnosti v Skupnosti, gojenega lososa, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Norveške, ter gojenega lososa, ki se uvozi v Skupnost iz Norveške, enake in imajo enako uporabo.

| (13) | Pri tem določanju so bile upoštevane zlasti naslednje ugotovitve:






  — | zadevni proizvod in proizvod Skupnosti imata enako mednarodno klasifikacijo z vidika carinskih tarif. Poleg tega imata enake ali podobne fizikalne lastnosti, kot so okus, velikost, oblika in struktura; |
| --- | --- | --- |

(13)

Pri tem določanju so bile upoštevane zlasti naslednje ugotovitve:

—

zadevni proizvod in proizvod Skupnosti imata enako mednarodno klasifikacijo z vidika carinskih tarif. Poleg tega imata enake ali podobne fizikalne lastnosti, kot so okus, velikost, oblika in struktura;

| — | zadevni proizvod in proizvod Skupnosti sta se prodajala prek podobnih ali enakih prodajnih kanalov, informacija o ceni je bila takoj na voljo kupcem, zadevni proizvod in proizvod proizvajalcev v Skupnosti pa sta konkurirala predvsem v ceni; |
| --- | --- |

—

zadevni proizvod in proizvod Skupnosti sta se prodajala prek podobnih ali enakih prodajnih kanalov, informacija o ceni je bila takoj na voljo kupcem, zadevni proizvod in proizvod proizvajalcev v Skupnosti pa sta konkurirala predvsem v ceni;

| — | zadevni proizvod in proizvod Skupnosti imata oba enake ali podobne končne uporabe, zato sta bila alternativna ali nadomestna proizvoda in med seboj lahko zamenljiva. |
| --- | --- |

—

zadevni proizvod in proizvod Skupnosti imata oba enake ali podobne končne uporabe, zato sta bila alternativna ali nadomestna proizvoda in med seboj lahko zamenljiva.

| (14) | Zato je bilo začasno sklenjeno, da imata zadevni proizvod in gojeni losos, proizveden in prodan na domačem trgu na Norveškem, kot tudi gojeni losos, ki ga je industrija Skupnosti proizvedla in prodala v Skupnosti, enake osnovne fizikalne značilnosti in uporabe ter se zato štejeta kot podobna v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(14)

Zato je bilo začasno sklenjeno, da imata zadevni proizvod in gojeni losos, proizveden in prodan na domačem trgu na Norveškem, kot tudi gojeni losos, ki ga je industrija Skupnosti proizvedla in prodala v Skupnosti, enake osnovne fizikalne značilnosti in uporabe ter se zato štejeta kot podobna v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

3.   DAMPING

3.1   Splošno

| (15) | Čeprav je večina norveških proizvajalcev gojenega lososa prodajala zadevni proizvod v Skupnosti prek trgovcev, je bilo mogoče oceniti damping na ravni proizvajalcev. Pravzaprav je bilo na podlagi sprememb v strukturi norveške industrije lososa ugotovljeno, da je večina norveških proizvajalcev gojenega lososa zadevni proizvod prodajala bodisi neposredno v EU bodisi so lahko identificirali prodajo preko nepovezanih trgovcev in namenjeno za trg EU. Zato je bilo mogoče na ravni proizvajalcev priti tako do normalne vrednosti kot tudi do izvozne cene. |
| --- | --- |

(15)

Čeprav je večina norveških proizvajalcev gojenega lososa prodajala zadevni proizvod v Skupnosti prek trgovcev, je bilo mogoče oceniti damping na ravni proizvajalcev. Pravzaprav je bilo na podlagi sprememb v strukturi norveške industrije lososa ugotovljeno, da je večina norveških proizvajalcev gojenega lososa zadevni proizvod prodajala bodisi neposredno v EU bodisi so lahko identificirali prodajo preko nepovezanih trgovcev in namenjeno za trg EU. Zato je bilo mogoče na ravni proizvajalcev priti tako do normalne vrednosti kot tudi do izvozne cene.

3.2   Vzorčenje

| (16) | Oddelek 5.1(a) obvestila o začetku je pokazal, da se lahko Komisija odloči, da bo uporabila vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. V odzivu na zahtevo v skladu z oddelkom 5.1 (a)(i) obvestila o začetku sta 102 podjetji zagotovili zahtevane informacije v določenem roku. Od teh je bilo 38 proizvajalcev gojenega lososa, ki so zadevni proizvod v EU tudi izvažali (proizvajalci izvozniki). Prodaja je potekala bodisi neposredno bodisi preko nepovezanih trgovcev. |
| --- | --- |

(16)

Oddelek 5.1(a) obvestila o začetku je pokazal, da se lahko Komisija odloči, da bo uporabila vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. V odzivu na zahtevo v skladu z oddelkom 5.1 (a)(i) obvestila o začetku sta 102 podjetji zagotovili zahtevane informacije v določenem roku. Od teh je bilo 38 proizvajalcev gojenega lososa, ki so zadevni proizvod v EU tudi izvažali (proizvajalci izvozniki). Prodaja je potekala bodisi neposredno bodisi preko nepovezanih trgovcev.

| (17) | Zaradi velikega števila vpletenih podjetij je bilo odločeno, da se bo izkoristilo določbe o vzorčenju, in zato je bil v posvetovanju z norveškimi organi izbran vzorec podjetij z največjim obsegom izvoza v ES. Pojavilo se je nekaj vprašanj, ki jih z norveškimi organi ni bilo mogoče rešiti, zlasti o izključitvi nekaterih izvoznikov z razmeroma nizkim obsegom izvoza zadevnega proizvoda v ES iz vzorca. Zahteve norveških organov bi pomenile, da se ne bi upoštevalo načelo za izbiro vzorca, torej vključitev toliko podjetij z največjim mogočim reprezentativnim obsegom izvoza, ki bi jih bilo mogoče razumno preiskati v razpoložljivem času. Zato teh trditev ni bilo mogoče sprejeti. Vzorec zajema deset največjih norveških proizvajalcev izvoznikov, ki predstavljajo skoraj 80 % obsega izvoza vseh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Skupnost. |
| --- | --- |

(17)

Zaradi velikega števila vpletenih podjetij je bilo odločeno, da se bo izkoristilo določbe o vzorčenju, in zato je bil v posvetovanju z norveškimi organi izbran vzorec podjetij z največjim obsegom izvoza v ES. Pojavilo se je nekaj vprašanj, ki jih z norveškimi organi ni bilo mogoče rešiti, zlasti o izključitvi nekaterih izvoznikov z razmeroma nizkim obsegom izvoza zadevnega proizvoda v ES iz vzorca. Zahteve norveških organov bi pomenile, da se ne bi upoštevalo načelo za izbiro vzorca, torej vključitev toliko podjetij z največjim mogočim reprezentativnim obsegom izvoza, ki bi jih bilo mogoče razumno preiskati v razpoložljivem času. Zato teh trditev ni bilo mogoče sprejeti. Vzorec zajema deset največjih norveških proizvajalcev izvoznikov, ki predstavljajo skoraj 80 % obsega izvoza vseh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Skupnost.

| (18) | Po preveritvi za dve podjetji, vključeni v vzorec, na podlagi predloženih informacij ni bilo mogoče zaključiti, da so bili gojeni lososi prodani po tržni ceni med neodvisnimi strankami. V teh okoliščinah se začasno sklene, da tem podjetjem, dokler ta ne zagotovijo informacij, ne bi smeli dati individualne stopnje dampinga, ampak bi jim bilo treba dodeliti tehtano povprečno stopnjo tistih podjetij, za katera se lahko določi individualna stopnja. Vendar je treba opozoriti, da bo Komisija nadaljevala preiskavo te zadeve na končni stopnji postopka ter da se lahko v skladu s členom 18 osnovne uredbe vrne k uporabi razpoložljivih dejstev, če zadevna podjetja ne bodo zagotovila potrebnih informacij. |
| --- | --- |

(18)

Po preveritvi za dve podjetji, vključeni v vzorec, na podlagi predloženih informacij ni bilo mogoče zaključiti, da so bili gojeni lososi prodani po tržni ceni med neodvisnimi strankami. V teh okoliščinah se začasno sklene, da tem podjetjem, dokler ta ne zagotovijo informacij, ne bi smeli dati individualne stopnje dampinga, ampak bi jim bilo treba dodeliti tehtano povprečno stopnjo tistih podjetij, za katera se lahko določi individualna stopnja. Vendar je treba opozoriti, da bo Komisija nadaljevala preiskavo te zadeve na končni stopnji postopka ter da se lahko v skladu s členom 18 osnovne uredbe vrne k uporabi razpoložljivih dejstev, če zadevna podjetja ne bodo zagotovila potrebnih informacij.

3.3   Normalna vrednost

| (19) | Za določitev normalne vrednosti je Komisija za vsakega proizvajalca izvoznika, vključenega v vzorec, najprej ugotovila, ali je njegova skupna prodaja gojenega lososa na domačem trgu reprezentativna v primerjavi z njegovo celotno izvozno prodajo v Skupnost. V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe se prodaja na domačem trgu obravnava kot reprezentativna, kadar je celoten obseg prodaje na domačem trgu vsakega proizvajalca izvoznika zajemal vsaj 5 % njegovega celotnega obsega izvozne prodaje v Skupnost. |
| --- | --- |

(19)

Za določitev normalne vrednosti je Komisija za vsakega proizvajalca izvoznika, vključenega v vzorec, najprej ugotovila, ali je njegova skupna prodaja gojenega lososa na domačem trgu reprezentativna v primerjavi z njegovo celotno izvozno prodajo v Skupnost. V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe se prodaja na domačem trgu obravnava kot reprezentativna, kadar je celoten obseg prodaje na domačem trgu vsakega proizvajalca izvoznika zajemal vsaj 5 % njegovega celotnega obsega izvozne prodaje v Skupnost.

| (20) | Za proizvajalce izvoznike, ki imajo celotno reprezentativno prodajo na domačem trgu, je Komisija posledično identificirala tipe gojenega lososa, prodanega na domačem trgu, ki so bile enake ali neposredno primerljive s tipi prodanimi za izvoz v Skupnost. |
| --- | --- |

(20)

Za proizvajalce izvoznike, ki imajo celotno reprezentativno prodajo na domačem trgu, je Komisija posledično identificirala tipe gojenega lososa, prodanega na domačem trgu, ki so bile enake ali neposredno primerljive s tipi prodanimi za izvoz v Skupnost.

| (21) | Za vsakega od teh tipov je bilo ugotovljeno, ali je bila prodaja na domačem trgu dovolj reprezentativna za uporabo člena 2(2) osnovne uredbe. Prodaja določenega tipa na domačem trgu je bila obravnavana kot dovolj reprezentativna, kadar je celoten obseg prodaje tega tipa na domačem trgu v obdobju preiskave predstavljal 5 % ali več celotnega obsega prodaje primerljivega tipa, ki je bil izvožen v Skupnost. |
| --- | --- |

(21)

Za vsakega od teh tipov je bilo ugotovljeno, ali je bila prodaja na domačem trgu dovolj reprezentativna za uporabo člena 2(2) osnovne uredbe. Prodaja določenega tipa na domačem trgu je bila obravnavana kot dovolj reprezentativna, kadar je celoten obseg prodaje tega tipa na domačem trgu v obdobju preiskave predstavljal 5 % ali več celotnega obsega prodaje primerljivega tipa, ki je bil izvožen v Skupnost.

| (22) | Prav tako je bila izvedena preiskava o tem, ali je mogoče prodajo vsakega tipa zadevnega proizvoda na domačem trgu, ki je bil prodan na domačem trgu v reprezentativnih količinah, obravnavati kot prodajo v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe, z ugotavljanjem deleža dobičkonosne prodaje zadevnega tipa neodvisnim kupcem. |
| --- | --- |

(22)

Prav tako je bila izvedena preiskava o tem, ali je mogoče prodajo vsakega tipa zadevnega proizvoda na domačem trgu, ki je bil prodan na domačem trgu v reprezentativnih količinah, obravnavati kot prodajo v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe, z ugotavljanjem deleža dobičkonosne prodaje zadevnega tipa neodvisnim kupcem.

| (23) | V primerih, kjer je obseg prodaje tipa gojenega lososa, prodanega po neto prodajnih cenah, ki so enake ali nad stroški proizvodnje, predstavljale več kot 80 % celotnega obsega prodaje tega tipa, ter kjer je bila tehtana povprečna cena tega tipa enaka ali nad njegovimi stroški proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni. Ta cena je bila izračunana kot tehtano povprečje cen vseh prodaj tega tipa na domačem trgu v obdobju preiskave, ne glede na to, ali so bile te prodaje dobičkonosne ali ne. |
| --- | --- |

(23)

V primerih, kjer je obseg prodaje tipa gojenega lososa, prodanega po neto prodajnih cenah, ki so enake ali nad stroški proizvodnje, predstavljale več kot 80 % celotnega obsega prodaje tega tipa, ter kjer je bila tehtana povprečna cena tega tipa enaka ali nad njegovimi stroški proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni. Ta cena je bila izračunana kot tehtano povprečje cen vseh prodaj tega tipa na domačem trgu v obdobju preiskave, ne glede na to, ali so bile te prodaje dobičkonosne ali ne.

| (24) | Kjer je obseg dobičkonosne prodaje tipa gojenega lososa predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje tega tipa oziroma kjer je bila tehtana povprečna cena tega tipa pod njegovimi stroški proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, ki je bila izračunana kot ponderirano povprečje dobičkonosnih prodaj samo tega tipa, če je ta prodaja predstavljala 10 % ali več celotnega obsega prodaje tega tipa. |
| --- | --- |

(24)

Kjer je obseg dobičkonosne prodaje tipa gojenega lososa predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje tega tipa oziroma kjer je bila tehtana povprečna cena tega tipa pod njegovimi stroški proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, ki je bila izračunana kot ponderirano povprečje dobičkonosnih prodaj samo tega tipa, če je ta prodaja predstavljala 10 % ali več celotnega obsega prodaje tega tipa.

| (25) | Nazadnje, kjer je količina dobičkonosnih prodaj katerega koli tipa gojenega lososa predstavljala manj kot 10 % celotnega obsega prodaje tega tipa, se je štelo, da je bil ta določen tip prodan v nezadostnih količinah po domači ceni, da bi bilo mogoče zagotoviti ustrezno podlago za ugotovitev normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(25)

Nazadnje, kjer je količina dobičkonosnih prodaj katerega koli tipa gojenega lososa predstavljala manj kot 10 % celotnega obsega prodaje tega tipa, se je štelo, da je bil ta določen tip prodan v nezadostnih količinah po domači ceni, da bi bilo mogoče zagotoviti ustrezno podlago za ugotovitev normalne vrednosti.

| (26) | Kadar koli domače cene določenega tipa, ki ga je prodal proizvajalec izvoznik, ni bilo mogoče uporabiti, je bila uporabljena računsko določena normalna vrednost v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe. V skladu s členom 2(3) osnovne uredbe je bila normalna vrednost računsko določena tako, da se je proizvodnim stroškom vsakega izvoznika izvoženih tipov, prilagojenim, kjer je to potrebno, dodal razumni znesek prodajnih, splošnih in upravnih stroškov (PSA) ter razumna stopnja dobička. V ta namen je Komisija preučila, ali so nastali stroški PSA in dobiček, ki ga je ustvaril vsak od zadevnih proizvajalcev izvoznikov na domačem trgu, predstavljali zanesljive podatke. |
| --- | --- |

(26)

Kadar koli domače cene določenega tipa, ki ga je prodal proizvajalec izvoznik, ni bilo mogoče uporabiti, je bila uporabljena računsko določena normalna vrednost v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe. V skladu s členom 2(3) osnovne uredbe je bila normalna vrednost računsko določena tako, da se je proizvodnim stroškom vsakega izvoznika izvoženih tipov, prilagojenim, kjer je to potrebno, dodal razumni znesek prodajnih, splošnih in upravnih stroškov (PSA) ter razumna stopnja dobička. V ta namen je Komisija preučila, ali so nastali stroški PSA in dobiček, ki ga je ustvaril vsak od zadevnih proizvajalcev izvoznikov na domačem trgu, predstavljali zanesljive podatke.

| (27) | Dejanska stopnja dobička na domačem trgu je bila šteta za zanesljivo, kadar je bilo mogoče celoten obseg prodaje zadevnega podjetja na domačem trgu obravnavati kot reprezentativen v primerjavi z obsegom izvozne prodaje v Skupnost. Za podjetja s celotno reprezentativno prodajo je bila stopnja dobička določena na podlagi prodaje tistih tipov na domačem trgu, ki so bili prodani v običajnem poteku trgovanja. Za to je bila uporabljena metodologija iz uvodnih izjav od (22) do (25). |
| --- | --- |

(27)

Dejanska stopnja dobička na domačem trgu je bila šteta za zanesljivo, kadar je bilo mogoče celoten obseg prodaje zadevnega podjetja na domačem trgu obravnavati kot reprezentativen v primerjavi z obsegom izvozne prodaje v Skupnost. Za podjetja s celotno reprezentativno prodajo je bila stopnja dobička določena na podlagi prodaje tistih tipov na domačem trgu, ki so bili prodani v običajnem poteku trgovanja. Za to je bila uporabljena metodologija iz uvodnih izjav od (22) do (25).

| (28) | Kjer ta merila niso bila izpolnjena, je Komisija nato razmislila, ali bi bilo mogoče uporabiti tehtano povprečje stopnje dobička drugih podjetij z reprezentativnimi prodajami v običajnem poteku trgovanja na Norveškem, oziroma dejanske količine, ki v običajnem poteku trgovanja veljajo za proizvodnjo in prodajo iste splošne kategorije proizvodov zadevnega podjetja na njegovem domačem trgu. Nazadnje, kjer nobeden od teh pristopov ni bil mogoč, je bila stopnja dobička na domačem trgu določena v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(28)

Kjer ta merila niso bila izpolnjena, je Komisija nato razmislila, ali bi bilo mogoče uporabiti tehtano povprečje stopnje dobička drugih podjetij z reprezentativnimi prodajami v običajnem poteku trgovanja na Norveškem, oziroma dejanske količine, ki v običajnem poteku trgovanja veljajo za proizvodnjo in prodajo iste splošne kategorije proizvodov zadevnega podjetja na njegovem domačem trgu. Nazadnje, kjer nobeden od teh pristopov ni bil mogoč, je bila stopnja dobička na domačem trgu določena v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe.

| (29) | Pet podjetij je imelo celotno reprezentativno prodajo, vendar je bilo ugotovljeno, da so bili samo pri enem podjetju določeni tipi zadevnega proizvoda, ki so bili tudi izvoženi, prodani na domačem trgu v običajnem poteku trgovanja. Za druge tipe gojenega lososa, ki so jih izvozila ta podjetja, je bilo treba normalno vrednost računsko določiti na podlagi metodologije iz uvodne izjave (26). Za tri podjetja je bilo ugotovljeno, da nimajo celotnih reprezentativnih prodaj gojenega lososa na domačem trgu. Zato je bilo treba za vse tipe zadevnega proizvoda, ki so jih proizvedla ta podjetja, računsko določiti normalno vrednost na podlagi metodologije iz uvodne izjave (26). |
| --- | --- |

(29)

Pet podjetij je imelo celotno reprezentativno prodajo, vendar je bilo ugotovljeno, da so bili samo pri enem podjetju določeni tipi zadevnega proizvoda, ki so bili tudi izvoženi, prodani na domačem trgu v običajnem poteku trgovanja. Za druge tipe gojenega lososa, ki so jih izvozila ta podjetja, je bilo treba normalno vrednost računsko določiti na podlagi metodologije iz uvodne izjave (26). Za tri podjetja je bilo ugotovljeno, da nimajo celotnih reprezentativnih prodaj gojenega lososa na domačem trgu. Zato je bilo treba za vse tipe zadevnega proizvoda, ki so jih proizvedla ta podjetja, računsko določiti normalno vrednost na podlagi metodologije iz uvodne izjave (26).

| (30) | Kot je navedeno v izjavi (28) v zvezi s stopnjo dobička na domačem trgu, je bilo ugotovljeno, da je samo en proizvajalec izvoznik prodajal gojenega lososa na domačem trgu v običajnem poteku trgovanja. Ker to ni bilo obravnavano kot dovolj reprezentativno, je bil v skladu s pristopom iz izjave (28) začasno sprejet 8-odstotni dobiček na promet na domačem trgu. Takšna stopnja dobička je bila obravnavana kot minimalna raven, ki je dosegljiva za donosno industrijo. Poleg tega je treba opozoriti, da je bil uporabljen domači dobiček v enakem vrstnem redu kakor dobiček, ki ga je doseglo podjetje, ki je na domačem trgu prodajalo v običajnem poteku trgovanja. Zdi se, da je zaradi pomembnih vlaganj v smislu časa in virov, ki se zahtevajo za gojenje lososa, ki ima triletno dobo rasti od dveletnega lososa do ribe, primerne za spravilo, ta stopnja dobička absolutni minimum. Komisija bo še naprej obravnavala vprašanje domačega dobička z vidika tega bremena vlaganja, v povezavi z ravnijo sedanjih obrestnih mer na Norveškem, in lahko na določeni stopnji spremeni svojo odločitev. |
| --- | --- |

(30)

Kot je navedeno v izjavi (28) v zvezi s stopnjo dobička na domačem trgu, je bilo ugotovljeno, da je samo en proizvajalec izvoznik prodajal gojenega lososa na domačem trgu v običajnem poteku trgovanja. Ker to ni bilo obravnavano kot dovolj reprezentativno, je bil v skladu s pristopom iz izjave (28) začasno sprejet 8-odstotni dobiček na promet na domačem trgu. Takšna stopnja dobička je bila obravnavana kot minimalna raven, ki je dosegljiva za donosno industrijo. Poleg tega je treba opozoriti, da je bil uporabljen domači dobiček v enakem vrstnem redu kakor dobiček, ki ga je doseglo podjetje, ki je na domačem trgu prodajalo v običajnem poteku trgovanja. Zdi se, da je zaradi pomembnih vlaganj v smislu časa in virov, ki se zahtevajo za gojenje lososa, ki ima triletno dobo rasti od dveletnega lososa do ribe, primerne za spravilo, ta stopnja dobička absolutni minimum. Komisija bo še naprej obravnavala vprašanje domačega dobička z vidika tega bremena vlaganja, v povezavi z ravnijo sedanjih obrestnih mer na Norveškem, in lahko na določeni stopnji spremeni svojo odločitev.

| (31) | Za določitev razumnega zneska za stroške PSA je Komisija menila, da bi lahko na tej stopnji začasno uporabili informacije, značilne za posamezno podjetje, ki so jih zagotovili proizvajalci izvozniki. Vendar je treba opozoriti, da je treba pojasniti in nato preveriti številna vprašanja, od katerih je odvisna primernost tega pristopa. Komisija bo nadaljevala preiskavo tega vprašanja in se lahko na določeni stopnji odloči, da bo svoj pristop spremenila. |
| --- | --- |

(31)

Za določitev razumnega zneska za stroške PSA je Komisija menila, da bi lahko na tej stopnji začasno uporabili informacije, značilne za posamezno podjetje, ki so jih zagotovili proizvajalci izvozniki. Vendar je treba opozoriti, da je treba pojasniti in nato preveriti številna vprašanja, od katerih je odvisna primernost tega pristopa. Komisija bo nadaljevala preiskavo tega vprašanja in se lahko na določeni stopnji odloči, da bo svoj pristop spremenila.

3.4   Izvozna cena

| (32) | V vseh primerih, v katerih je bil zadevni proizvod izvožen v Skupnost preko prodaje neodvisnim kupcem, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe in sicer na podlagi dejansko plačane oziroma plačljive izvozne cene. |
| --- | --- |

(32)

V vseh primerih, v katerih je bil zadevni proizvod izvožen v Skupnost preko prodaje neodvisnim kupcem, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe in sicer na podlagi dejansko plačane oziroma plačljive izvozne cene.

| (33) | Kjer je šlo za prodajo preko povezanega uvoznika v Skupnosti, je bila izvozna cena računsko določena na podlagi cen nadaljnje prodaje uvoznika neodvisnim kupcem. V skladu s členom 2(9) osnovne uredbe so bile narejene prilagoditve za vse nastale stroške med uvozom in nadaljnjo prodajo, ki jih je imelo povezano podjetje, vključno s stroški PSA, ter razumno 5-odstotno stopnjo dobička na promet. |
| --- | --- |

(33)

Kjer je šlo za prodajo preko povezanega uvoznika v Skupnosti, je bila izvozna cena računsko določena na podlagi cen nadaljnje prodaje uvoznika neodvisnim kupcem. V skladu s členom 2(9) osnovne uredbe so bile narejene prilagoditve za vse nastale stroške med uvozom in nadaljnjo prodajo, ki jih je imelo povezano podjetje, vključno s stroški PSA, ter razumno 5-odstotno stopnjo dobička na promet.

| (34) | Kjer je šlo za prodajo prek povezanega trgovca na Norveškem, je bila izvozna cena računsko določena na podlagi cene nadaljnje prodaje, ki jo je plačal prvi neodvisni kupec v Skupnosti. |
| --- | --- |

(34)

Kjer je šlo za prodajo prek povezanega trgovca na Norveškem, je bila izvozna cena računsko določena na podlagi cene nadaljnje prodaje, ki jo je plačal prvi neodvisni kupec v Skupnosti.

3.5   Primerjava

| (35) | Primerjava normalne vrednosti in izvoznih cen je bila narejena na podlagi cene franko tovarna. Da bi zagotovili pošteno primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno, so bile v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe zaradi primernega upoštevanja razlik, ki so vplivale na primerljivost cen, opravljene prilagoditve. V vseh primerih, kjer je bilo ugotovljeno kot razumno, točno in kjer so to podprli preverjeni dokazi, so bile odobrene ustrezne prilagoditve v zvezi s prevozom in zavarovanjem, posojili, provizijo, bančnimi stroški, embaliranjem, carinami in popusti. V skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe so bile prilagoditve narejene tudi tam, kjer je prodaja potekala preko povezanih podjetij iz Norveške. |
| --- | --- |

(35)

Primerjava normalne vrednosti in izvoznih cen je bila narejena na podlagi cene franko tovarna. Da bi zagotovili pošteno primerjavo med normalno vrednostjo in izvozno ceno, so bile v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe zaradi primernega upoštevanja razlik, ki so vplivale na primerljivost cen, opravljene prilagoditve. V vseh primerih, kjer je bilo ugotovljeno kot razumno, točno in kjer so to podprli preverjeni dokazi, so bile odobrene ustrezne prilagoditve v zvezi s prevozom in zavarovanjem, posojili, provizijo, bančnimi stroški, embaliranjem, carinami in popusti. V skladu s členom 2(10)(i) osnovne uredbe so bile prilagoditve narejene tudi tam, kjer je prodaja potekala preko povezanih podjetij iz Norveške.

3.6   Stopnja dampinga

3.6.1   Vzorčena podjetja

| (36) | Za osem proizvajalcev izvoznikov, ki so bili vključeni v vzorec, je bilo mogoče izračunati individualno stopnjo dampinga. Za ta podjetja se je tehtana povprečna normalna vrednost vsakega tipa zadevnega proizvoda, izvoženega v Skupnost, primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustreznega tipa zadevnega proizvoda, kot je navedeno v členu 2(11) osnovne uredbe. Kjer so proizvajalci izvozniki povezani, je bila v skladu s politiko Skupnosti za povezane proizvajalce izvoznike začasna stopnja dampinga, izražena kot odstotek uvozne cene CIF na meji Skupnosti, izračunana kot tehtano povprečje stopenj dampinga povezanih podjetij. Takšna okoliščina je nastala pri dveh podjetjih v tej preiskavi. |
| --- | --- |

(36)

Za osem proizvajalcev izvoznikov, ki so bili vključeni v vzorec, je bilo mogoče izračunati individualno stopnjo dampinga. Za ta podjetja se je tehtana povprečna normalna vrednost vsakega tipa zadevnega proizvoda, izvoženega v Skupnost, primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustreznega tipa zadevnega proizvoda, kot je navedeno v členu 2(11) osnovne uredbe. Kjer so proizvajalci izvozniki povezani, je bila v skladu s politiko Skupnosti za povezane proizvajalce izvoznike začasna stopnja dampinga, izražena kot odstotek uvozne cene CIF na meji Skupnosti, izračunana kot tehtano povprečje stopenj dampinga povezanih podjetij. Takšna okoliščina je nastala pri dveh podjetjih v tej preiskavi.

| (37) | Drugima dvema proizvajalcema izvoznikoma, za katera ni bilo mogoče določiti izračuna individualne stopnje dampinga, kot je navedeno v uvodni izjavi (17), je bila tudi dodeljena začasna stopnja dampinga na ravni tehtanega povprečja individualnih stopenj dampinga, ki so bile začasno določene za stranke v vzorcu. |
| --- | --- |

(37)

Drugima dvema proizvajalcema izvoznikoma, za katera ni bilo mogoče določiti izračuna individualne stopnje dampinga, kot je navedeno v uvodni izjavi (17), je bila tudi dodeljena začasna stopnja dampinga na ravni tehtanega povprečja individualnih stopenj dampinga, ki so bile začasno določene za stranke v vzorcu.

3.6.2   Nevzorčena podjetja

| (38) | Podjetjem, ki so sodelovala, vendar niso bila izbrana v vzorec, in ki niso povezana z nobenim od podjetij, vključenih v vzorec, je bila dodeljena začasna stopnja dampinga na ravni tehtanega povprečja individualnih stopenj dampinga, ki so bile začasno določene za stranke v vzorcu, tj. 25,1 %. |
| --- | --- |

(38)

Podjetjem, ki so sodelovala, vendar niso bila izbrana v vzorec, in ki niso povezana z nobenim od podjetij, vključenih v vzorec, je bila dodeljena začasna stopnja dampinga na ravni tehtanega povprečja individualnih stopenj dampinga, ki so bile začasno določene za stranke v vzorcu, tj. 25,1 %.

| (39) | Podjetjem, ki so sodelovala, vendar niso bila izbrana v vzorec, in ki so povezana s katerim od podjetij, vključenih v vzorec, je bila začasno dodeljena stopnja dampinga na enaki ravni kot tista, ki je bila dodeljena vzorčenemu podjetju, s katerim so povezana. |
| --- | --- |

(39)

Podjetjem, ki so sodelovala, vendar niso bila izbrana v vzorec, in ki so povezana s katerim od podjetij, vključenih v vzorec, je bila začasno dodeljena stopnja dampinga na enaki ravni kot tista, ki je bila dodeljena vzorčenemu podjetju, s katerim so povezana.

3.6.3   Podjetja, ki ne sodelujejo

| (40) | Da bi izračunali preostalo stopnjo dampinga, tj. stopnjo dampinga za izvoznike na Norveškem, ki niso sodelovali ali se niso javili, je Komisija najprej določila raven sodelovanja. Narejena je bila primerjava med celotnim uvozom zadevnega proizvoda, s poreklom na Norveškem in izračunanim na podlagi Eurostata ter dejansko prejetimi podatki od proizvajalcev izvoznikov na Norveškem, ki so pokazali pripravljenost, da se vključijo v vzorec. Na tej podlagi je bilo ugotovljeno, da je bila stopnja sodelovanja velika, tj. skoraj 80 % celotnega norveškega izvoza gojenega lososa v Skupnost. |
| --- | --- |

(40)

Da bi izračunali preostalo stopnjo dampinga, tj. stopnjo dampinga za izvoznike na Norveškem, ki niso sodelovali ali se niso javili, je Komisija najprej določila raven sodelovanja. Narejena je bila primerjava med celotnim uvozom zadevnega proizvoda, s poreklom na Norveškem in izračunanim na podlagi Eurostata ter dejansko prejetimi podatki od proizvajalcev izvoznikov na Norveškem, ki so pokazali pripravljenost, da se vključijo v vzorec. Na tej podlagi je bilo ugotovljeno, da je bila stopnja sodelovanja velika, tj. skoraj 80 % celotnega norveškega izvoza gojenega lososa v Skupnost.

| (41) | Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo sklenjeno, da ta podjetja niso dampinško izvažala na nižji ravni od katerega koli podjetja, vključenega v vzorec. Preostala stopnja dampinga je bila posledično določena na ravni najvišje individualne stopnje dampinga, ugotovljene za sodelujoče podjetje. Na tej podlagi je bila preostala stopnja dampinga začasno določena pri 44 % cene CIF na meji Skupnosti. |
| --- | --- |

(41)

Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo sklenjeno, da ta podjetja niso dampinško izvažala na nižji ravni od katerega koli podjetja, vključenega v vzorec. Preostala stopnja dampinga je bila posledično določena na ravni najvišje individualne stopnje dampinga, ugotovljene za sodelujoče podjetje. Na tej podlagi je bila preostala stopnja dampinga začasno določena pri 44 % cene CIF na meji Skupnosti.

3.6.4   Stopnja dampinga

| (42) | Na tej podlagi so začasne stopnje dampinga, izražene v odstotkih cene CIF na meji Skupnosti, brez dajatev, naslednje:






  Podjetje | Začasna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Marine Harvest Bolga AS, N-8158 Bolga, Norveška. | 21,9 % |
| Fjord Seafood Norway AS, Toftsundet, N-8900 Brønnøysund, Norveška. | 37,7 % |
| Pan Fish Norway AS, Grimmergata 5, N-6002 Ålesund, Norveška. | 25,4 % |
| Stolt Sea Farm AS, Postboks 370, Sentrum, N-0102, Oslo, Norveška. | 13,9 % |
| Follalaks AS, N-8286 Nordfold, Norveška. | 24,5 % |
| Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, N-8455 Stokmarknes, Norveška. | 6,8 % |
| Hydrotech AS, Bentnesveien 50, N-6512 Kristiansund, Norveška. | 21,9 % |
| Grieg Seafood AS, Postboks 234, N-5804 Bergen, Norveška. | 22,9 % |
| Tehtano povprečje | 22,5 % |
| Preostala stopnja | 37,7 % |

(42)

Na tej podlagi so začasne stopnje dampinga, izražene v odstotkih cene CIF na meji Skupnosti, brez dajatev, naslednje:

Podjetje

Začasna stopnja dampinga

Marine Harvest Bolga AS, N-8158 Bolga, Norveška.

21,9 %

Fjord Seafood Norway AS, Toftsundet, N-8900 Brønnøysund, Norveška.

37,7 %

Pan Fish Norway AS, Grimmergata 5, N-6002 Ålesund, Norveška.

25,4 %

Stolt Sea Farm AS, Postboks 370, Sentrum, N-0102, Oslo, Norveška.

13,9 %

Follalaks AS, N-8286 Nordfold, Norveška.

24,5 %

Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, N-8455 Stokmarknes, Norveška.

6,8 %

Hydrotech AS, Bentnesveien 50, N-6512 Kristiansund, Norveška.

21,9 %

Grieg Seafood AS, Postboks 234, N-5804 Bergen, Norveška.

22,9 %

Tehtano povprečje

22,5 %

Preostala stopnja

37,7 %

4.   ŠKODA

4.1   Opredelitev proizvodnje in industrije Skupnosti

| (43) | Med obdobjem preiskave so gojenega lososa v Skupnosti predelovali:






  — | proizvajalci Skupnosti, ki niso bili povezani z norveškimi izvozniki oziroma uvozniki ki so bili pritožniki oziroma so izrecno podpirali pritožbo; |
| --- | --- | --- |

(43)

Med obdobjem preiskave so gojenega lososa v Skupnosti predelovali:

—

proizvajalci Skupnosti, ki niso bili povezani z norveškimi izvozniki oziroma uvozniki ki so bili pritožniki oziroma so izrecno podpirali pritožbo;

| — | proizvajalci Skupnosti, ki niso bili povezani z norveškimi izvozniki oziroma uvozniki ki niso izrazili stališča v zvezi s pritožbo („molčeči“); |
| --- | --- |

—

proizvajalci Skupnosti, ki niso bili povezani z norveškimi izvozniki oziroma uvozniki ki niso izrazili stališča v zvezi s pritožbo („molčeči“);

| — | več drugih proizvajalcev, za katere je bilo ugotovljeno, da so povezani z norveškimi izvozniki oziroma uvozniki („povezani“). |
| --- | --- |

—

več drugih proizvajalcev, za katere je bilo ugotovljeno, da so povezani z norveškimi izvozniki oziroma uvozniki („povezani“).

| (44) | Več drugih proizvajalcev, povezanih z norveškimi izvozniki oziroma uvozniki, se je javilo in zaprosilo, da naj jih vključijo v opredelitev proizvodnje Skupnosti. Opredelili so se tudi kot industrija Skupnosti. Vendar je bil ta zahtevek zavrnjen na podlagi določb člena 4(1) osnovne uredbe. Zlasti je bilo ugotovljeno, da bi lahko odnos med temi povezanimi proizvajalci in izvozniki oziroma uvozniki dampinškega proizvoda povzročil, da bi se zadevni proizvajalci obnašali drugače kakor nepovezani proizvajalci. Posledično proizvodnja teh drugih proizvajalcev ni bila upoštevana pri izračunu proizvodnje Skupnosti. |
| --- | --- |

(44)

Več drugih proizvajalcev, povezanih z norveškimi izvozniki oziroma uvozniki, se je javilo in zaprosilo, da naj jih vključijo v opredelitev proizvodnje Skupnosti. Opredelili so se tudi kot industrija Skupnosti. Vendar je bil ta zahtevek zavrnjen na podlagi določb člena 4(1) osnovne uredbe. Zlasti je bilo ugotovljeno, da bi lahko odnos med temi povezanimi proizvajalci in izvozniki oziroma uvozniki dampinškega proizvoda povzročil, da bi se zadevni proizvajalci obnašali drugače kakor nepovezani proizvajalci. Posledično proizvodnja teh drugih proizvajalcev ni bila upoštevana pri izračunu proizvodnje Skupnosti.

| (45) | Preiskava je pokazala, da so proizvajalci Skupnosti, ki so se pritožili, proizvedli približno 20 000 ton lososa med obdobjem preiskave. To predstavlja približno 90 % ocenjene celotne proizvodnje zadevnega proizvoda v Skupnosti. To predstavlja večji delež proizvodnje Skupnosti. Za proizvajalce Skupnosti, ki so se pritožili, zato velja, da predstavljajo industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(45)

Preiskava je pokazala, da so proizvajalci Skupnosti, ki so se pritožili, proizvedli približno 20 000 ton lososa med obdobjem preiskave. To predstavlja približno 90 % ocenjene celotne proizvodnje zadevnega proizvoda v Skupnosti. To predstavlja večji delež proizvodnje Skupnosti. Za proizvajalce Skupnosti, ki so se pritožili, zato velja, da predstavljajo industrijo Skupnosti v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe.

4.2   Vzorčenje za ocenjevanje škode

| (46) | Zaradi velikega števila proizvajalcev gojenega lososa v Skupnosti je bila za ocenjevanje škode v obvestilu o začetku predvidena uporaba tehnike vzorčenja. Izbira vzorca proizvajalcev Skupnosti je v skladu s členom 17 osnovne uredbe temeljila na največjem reprezentativnem obsegu proizvodnje, ki ga je v razpoložljivem času mogoče razumno preiskati. |
| --- | --- |

(46)

Zaradi velikega števila proizvajalcev gojenega lososa v Skupnosti je bila za ocenjevanje škode v obvestilu o začetku predvidena uporaba tehnike vzorčenja. Izbira vzorca proizvajalcev Skupnosti je v skladu s členom 17 osnovne uredbe temeljila na največjem reprezentativnem obsegu proizvodnje, ki ga je v razpoložljivem času mogoče razumno preiskati.

| (47) | Na podlagi informacij, predloženih Komisiji, je bilo prvotno šest proizvajalcev v Skupnosti, navedenih v uvodni izjavi (7), izbranih v vzorec in zaprošenih, da odgovorijo na vprašalnik. V teh podjetij so bila izvedena preverjanja. Preiskava je pokazala, da podjetje Celtic Atlantic Salmon Ltd ni proizvajalo gojenega lososa znotraj celotnega obravnavanega obdobja in zato ni bilo sposobno zagotoviti vseh podatkov in informacij, zahtevanih v vprašalniku. Podjetje Celtic Atlantic Salmon Ltd je bilo ustanovljeno januarja 2004, potem ko je kupilo določeno premoženje podjetja za proizvodnjo lososa, ki je bilo v postopku prisilne poravnave, in je lahko zagotovilo podatke samo o obdobju preiskave. Posledično so bili kazalniki škode, o katerih bo govor spodaj, začenši z uvodno izjavo (63), določeni na podlagi preverjenih informacij, ki jih je zagotovilo drugih pet podjetij, navedenih v zgornji izjavi (7). Vendar so bili podatki podjetja Celtic Atlantic Salmon Ltd uporabljeni za izračun nelojalnega znižanja cen in nelojalnega nižanja ciljnih cen. |
| --- | --- |

(47)

Na podlagi informacij, predloženih Komisiji, je bilo prvotno šest proizvajalcev v Skupnosti, navedenih v uvodni izjavi (7), izbranih v vzorec in zaprošenih, da odgovorijo na vprašalnik. V teh podjetij so bila izvedena preverjanja. Preiskava je pokazala, da podjetje Celtic Atlantic Salmon Ltd ni proizvajalo gojenega lososa znotraj celotnega obravnavanega obdobja in zato ni bilo sposobno zagotoviti vseh podatkov in informacij, zahtevanih v vprašalniku. Podjetje Celtic Atlantic Salmon Ltd je bilo ustanovljeno januarja 2004, potem ko je kupilo določeno premoženje podjetja za proizvodnjo lososa, ki je bilo v postopku prisilne poravnave, in je lahko zagotovilo podatke samo o obdobju preiskave. Posledično so bili kazalniki škode, o katerih bo govor spodaj, začenši z uvodno izjavo (63), določeni na podlagi preverjenih informacij, ki jih je zagotovilo drugih pet podjetij, navedenih v zgornji izjavi (7). Vendar so bili podatki podjetja Celtic Atlantic Salmon Ltd uporabljeni za izračun nelojalnega znižanja cen in nelojalnega nižanja ciljnih cen.

| (48) | Akumulirana proizvodnja petih proizvajalcev Skupnosti, ki so bili izbrani v vzorec in ki so v celoti sodelovali v preiskavi, je znašala približno 8 300 ton med obdobjem preiskave oziroma približno 37 % ocenjene celotne proizvodnje gojenega lososa v Skupnosti. |
| --- | --- |

(48)

Akumulirana proizvodnja petih proizvajalcev Skupnosti, ki so bili izbrani v vzorec in ki so v celoti sodelovali v preiskavi, je znašala približno 8 300 ton med obdobjem preiskave oziroma približno 37 % ocenjene celotne proizvodnje gojenega lososa v Skupnosti.

| (49) | Analiza škode temelji na (a) kazalnikih škode poslovanja, kot so prodajne cene, donosnost, donos od naložb, denarni tok, naložbe, sposobnost zbiranja kapitala in dvigovanja plač, ki so bili določeni na podlagi informacij, preverjenih na ravni vzorca, ter (b) drugih kazalnikih škode, kot so proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlovanje, produktivnost in višina stopnje dampinga, ki so bili določeni na podlagi podatkov, zbranih na ravni industrije Skupnosti kot celote. |
| --- | --- |

(49)

Analiza škode temelji na (a) kazalnikih škode poslovanja, kot so prodajne cene, donosnost, donos od naložb, denarni tok, naložbe, sposobnost zbiranja kapitala in dvigovanja plač, ki so bili določeni na podlagi informacij, preverjenih na ravni vzorca, ter (b) drugih kazalnikih škode, kot so proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlovanje, produktivnost in višina stopnje dampinga, ki so bili določeni na podlagi podatkov, zbranih na ravni industrije Skupnosti kot celote.

4.3   Poraba Skupnosti

| (50) | Med obravnavanim obdobjem se je poraba Skupnosti razvijala na naslednji način:
  Tabela 1:
  Poraba Skupnosti | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ton | 527 970 | 550 943 | 611 101 | 607 904 |
| Indeks | 100 | 104 | 116 | 115 |
| Vir: Eurostat in podatki za Irsko, Združeno kraljestvo in Francijo. Vsi podatki se nanašajo na EU 25. |

(50)

Med obravnavanim obdobjem se je poraba Skupnosti razvijala na naslednji način:

Tabela 1:

Poraba Skupnosti

2001

2002

2003

OP

Ton

527 970

550 943

611 101

607 904

Indeks

100

104

116

115

Vir: Eurostat in podatki za Irsko, Združeno kraljestvo in Francijo. Vsi podatki se nanašajo na EU 25.

| (51) | Poraba Skupnosti je bila določena na podlagi celotne proizvodnje vseh proizvajalcev v Skupnosti, povečane za uvoz iz vseh tretjih držav in zmanjšane za izvoz Evropske skupnosti. Proizvodnja vseh proizvajalcev iz Skupnosti je bila določena na podlagi podatkov, ki so jih zagotovile države, v katerih poteka proizvodnja, tj. Irska, Združeno kraljestvo in Francija. Uvozne in izvozne količine so bile pridobljene od Eurostata. |
| --- | --- |

(51)

Poraba Skupnosti je bila določena na podlagi celotne proizvodnje vseh proizvajalcev v Skupnosti, povečane za uvoz iz vseh tretjih držav in zmanjšane za izvoz Evropske skupnosti. Proizvodnja vseh proizvajalcev iz Skupnosti je bila določena na podlagi podatkov, ki so jih zagotovile države, v katerih poteka proizvodnja, tj. Irska, Združeno kraljestvo in Francija. Uvozne in izvozne količine so bile pridobljene od Eurostata.

| (52) | Treba je opozoriti, da je obsežno gojenje gojenega lososa v Skupnosti omejeno na Združeno kraljestvo (Škotska) in Irsko. Narejene so bile nekatere prilagoditve za spremembo neto teže, kot jo je sporočil Eurostat, v skupni ulov oziroma „ekvivalent cele ribe“ (whole fish equivalents – WFE) (7), saj je običajno, da se primerjava v industriji opravi na podlagi WFE. Zato, razen če ni bilo določeno drugače, so bili podatki za sveži, hlajeni in zamrznjeni losos brez filetov ter za sveže, hlajene in zamrznjene lososove filete, odvisno od predstavitve lososa, deljeni s pretvorbenimi faktorji 0,90 oziroma 0,65, torej pretvorbenimi faktorji, ki jih je industrija za predelavo lososa splošno sprejela. |
| --- | --- |

(52)

Treba je opozoriti, da je obsežno gojenje gojenega lososa v Skupnosti omejeno na Združeno kraljestvo (Škotska) in Irsko. Narejene so bile nekatere prilagoditve za spremembo neto teže, kot jo je sporočil Eurostat, v skupni ulov oziroma „ekvivalent cele ribe“ (whole fish equivalents – WFE) (7), saj je običajno, da se primerjava v industriji opravi na podlagi WFE. Zato, razen če ni bilo določeno drugače, so bili podatki za sveži, hlajeni in zamrznjeni losos brez filetov ter za sveže, hlajene in zamrznjene lososove filete, odvisno od predstavitve lososa, deljeni s pretvorbenimi faktorji 0,90 oziroma 0,65, torej pretvorbenimi faktorji, ki jih je industrija za predelavo lososa splošno sprejela.

| (53) | Zgornja tabela kaže, da je med letoma 2001 in 2003 poraba narasla za 16 %. V obdobju preiskave je ostala poraba skoraj na enaki ravni kot leta 2003, z rahlim znižanjem za 0,5 %. V celoti je poraba v obravnavanem obdobju narasla za 15 %. |
| --- | --- |

(53)

Zgornja tabela kaže, da je med letoma 2001 in 2003 poraba narasla za 16 %. V obdobju preiskave je ostala poraba skoraj na enaki ravni kot leta 2003, z rahlim znižanjem za 0,5 %. V celoti je poraba v obravnavanem obdobju narasla za 15 %.

4.4   Uvoz iz zadevne države v Skupnost

4.4.1   Obseg zadevnega uvoza

| (54) | Med obravnavanim obdobjem se je obseg uvoza iz Norveške, pridobljen na podlagi podatkov Eurostata z uporabo metodologije iz uvodne izjave (52), razvijal na naslednji način:
  Tabela 2:
  Obseg zadevnega uvoza | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ton | 269 126 | 294 481 | 351 757 | 362 492 |
| Indeks | 100 | 109 | 131 | 135 |
| Vir: Eurostat. |

(54)

Med obravnavanim obdobjem se je obseg uvoza iz Norveške, pridobljen na podlagi podatkov Eurostata z uporabo metodologije iz uvodne izjave (52), razvijal na naslednji način:

Tabela 2:

Obseg zadevnega uvoza

2001

2002

2003

OP

Ton

269 126

294 481

351 757

362 492

Indeks

100

109

131

135

Vir: Eurostat.

| (55) | Zgornja tabela kaže, da je obseg uvoza gojenega lososa iz Norveške med obravnavanim obdobjem narasel za 35 %. Uvoz se je med letoma 2001 in 2003 povečal za 31 % ter je med letom 2003 in obravnavanim obdobjem narasel še za 3 %. Z drugimi besedami, medtem ko se je poraba med obravnavanim obdobjem povečala za skoraj 80 000 ton, so norveški izvozniki povečali svojo prodajo na trgu Skupnosti za 93 000 ton, kar je več kot celotno povečanje porabe. |
| --- | --- |

(55)

Zgornja tabela kaže, da je obseg uvoza gojenega lososa iz Norveške med obravnavanim obdobjem narasel za 35 %. Uvoz se je med letoma 2001 in 2003 povečal za 31 % ter je med letom 2003 in obravnavanim obdobjem narasel še za 3 %. Z drugimi besedami, medtem ko se je poraba med obravnavanim obdobjem povečala za skoraj 80 000 ton, so norveški izvozniki povečali svojo prodajo na trgu Skupnosti za 93 000 ton, kar je več kot celotno povečanje porabe.

4.4.2   Tržni delež zadevnega uvoza

| (56) | Tržni delež proizvajalcev izvoznikov na Norveškem se je razvijal, kot je prikazano spodaj:
  Tabela 3:
  Tržni delež zadevnega uvoza iz Norveške | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 51 % | 53,5 % | 57,6 % | 59,6 % |
| Indeks | 100 | 105 | 113 | 117 |
| Vir: Eurostat, proizvodnja in izvoz Skupnosti, izračunana na podlagi podatkov za Irsko, Združeno kraljestvo, Francijo in Latvijo. |

(56)

Tržni delež proizvajalcev izvoznikov na Norveškem se je razvijal, kot je prikazano spodaj:

Tabela 3:

Tržni delež zadevnega uvoza iz Norveške

2001

2002

2003

OP

51 %

53,5 %

57,6 %

59,6 %

Indeks

100

105

113

117

Vir: Eurostat, proizvodnja in izvoz Skupnosti, izračunana na podlagi podatkov za Irsko, Združeno kraljestvo, Francijo in Latvijo.

| (57) | Kakor je bilo pri uvozu, je med obravnavanim obdobjem tržni delež Norveške stalno naraščal. V celoti se je tržni delež na podlagi obsega uvoza v obravnavanem obdobju povečal za 17 % oziroma 8,6 odstotne točke. Med letom 2002 in obdobjem preiskave se je tržni delež povečal za 6,1 odstotne točke. |
| --- | --- |

(57)

Kakor je bilo pri uvozu, je med obravnavanim obdobjem tržni delež Norveške stalno naraščal. V celoti se je tržni delež na podlagi obsega uvoza v obravnavanem obdobju povečal za 17 % oziroma 8,6 odstotne točke. Med letom 2002 in obdobjem preiskave se je tržni delež povečal za 6,1 odstotne točke.

4.4.3   Povprečne cene dampinškega uvoza

| (58) | Gibanje cen dampinškega uvoza iz Norveške, prodanega na trgu Skupnosti, je prikazano spodaj:
  Tabela 4:
  Povprečna cena dampinškega uvoza z Norveške (EUR/kg) | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 3,13 | 3,04 | 2,64 | 2,64 |
| Indeks | 100 | 97 | 84 | 84 |
| Vir: Eurostat. |

(58)

Gibanje cen dampinškega uvoza iz Norveške, prodanega na trgu Skupnosti, je prikazano spodaj:

Tabela 4:

Povprečna cena dampinškega uvoza z Norveške (EUR/kg)

2001

2002

2003

OP

3,13

3,04

2,64

2,64

Indeks

100

97

84

84

Vir: Eurostat.

| (59) | Med obravnavanim obdobjem se je povprečna cena dampinškega uvoza znižala za 16 %. Zgornja tabela prav tako kaže, da sta padec cen, ki so se hitro znižale leta 2003, in nenaden porast dampinškega uvoza na trg Skupnosti, kar kaže uvodna izjava (55), zagotovo časovno sovpadala. |
| --- | --- |

(59)

Med obravnavanim obdobjem se je povprečna cena dampinškega uvoza znižala za 16 %. Zgornja tabela prav tako kaže, da sta padec cen, ki so se hitro znižale leta 2003, in nenaden porast dampinškega uvoza na trg Skupnosti, kar kaže uvodna izjava (55), zagotovo časovno sovpadala.

4.4.4   Nelojalno nižanje cen

| (60) | Za izračun stopnje nelojalnega nižanja cen med obravnavanim obdobjem so bile tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev industrije Skupnosti primerjane s tehtanimi povprečnimi izvoznimi cenami vzorčenih proizvajalcev izvoznikov z Norveške. Ta primerjava je bila narejena za primerljive tipe gojenega lososa in v isti fazi trgovine, in sicer za prodajo prvemu neodvisnemu kupcu. Primerjava je bila narejena po odbitku rabatov in popustov, cene uvoza pa so bile CIF na mejah Skupnosti, prilagojene carinam. |
| --- | --- |

(60)

Za izračun stopnje nelojalnega nižanja cen med obravnavanim obdobjem so bile tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev industrije Skupnosti primerjane s tehtanimi povprečnimi izvoznimi cenami vzorčenih proizvajalcev izvoznikov z Norveške. Ta primerjava je bila narejena za primerljive tipe gojenega lososa in v isti fazi trgovine, in sicer za prodajo prvemu neodvisnemu kupcu. Primerjava je bila narejena po odbitku rabatov in popustov, cene uvoza pa so bile CIF na mejah Skupnosti, prilagojene carinam.

| (61) | Cene vzorčenih proizvajalcev industrije Skupnosti so bile vzete na ravni franko tovarna, tj. brez transportnih stroškov in na stopnjah trgovanja, ki so se štele za primerljive s stopnjami zadevnega uvoza. Za tiste vzorčene proizvajalce industrije Skupnosti, ki so svoje ribe prodajali na vhodnih vratih kmetije z odbitkom provizije, ki se plača predelovalni tovarni, je bilo narejeno prilagajanje navzgor, da bi izražalo stroške predelave in embaliranja, da bi bila tako omogočena primerljivost njihovih cen s cenami drugih proizvajalcev v vzorcu. Ta prilagoditev je bila narejena na podlagi stroškov, ki so jih za te dejavnosti imeli drugi proizvajalci v vzorcu, ali na podlagi dejanske provizije, ki je bila plačana predelovalnemu obratu. |
| --- | --- |

(61)

Cene vzorčenih proizvajalcev industrije Skupnosti so bile vzete na ravni franko tovarna, tj. brez transportnih stroškov in na stopnjah trgovanja, ki so se štele za primerljive s stopnjami zadevnega uvoza. Za tiste vzorčene proizvajalce industrije Skupnosti, ki so svoje ribe prodajali na vhodnih vratih kmetije z odbitkom provizije, ki se plača predelovalni tovarni, je bilo narejeno prilagajanje navzgor, da bi izražalo stroške predelave in embaliranja, da bi bila tako omogočena primerljivost njihovih cen s cenami drugih proizvajalcev v vzorcu. Ta prilagoditev je bila narejena na podlagi stroškov, ki so jih za te dejavnosti imeli drugi proizvajalci v vzorcu, ali na podlagi dejanske provizije, ki je bila plačana predelovalnemu obratu.

| (62) | Rezultati primerjave na podlagi razmerja med tehtanima povprečjema so pokazali, da so bili med obdobjem preiskave zadevni proizvodi, s poreklom iz Norveške, prodani v Skupnosti po cenah, ki so za približno 15 % nelojalno znižale cene industrije Skupnosti, če jih izrazimo kot odstotek zadnjih. |
| --- | --- |

(62)

Rezultati primerjave na podlagi razmerja med tehtanima povprečjema so pokazali, da so bili med obdobjem preiskave zadevni proizvodi, s poreklom iz Norveške, prodani v Skupnosti po cenah, ki so za približno 15 % nelojalno znižale cene industrije Skupnosti, če jih izrazimo kot odstotek zadnjih.

4.5   Položaj industrije Skupnosti

| (63) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Skupnosti vključevala oceno vseh ekonomskih dejavnikov in kazalnikov, ki so vplivali na položaj industrije Skupnosti med obravnavanim obdobjem. |
| --- | --- |

(63)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava učinka dampinškega uvoza na industrijo Skupnosti vključevala oceno vseh ekonomskih dejavnikov in kazalnikov, ki so vplivali na položaj industrije Skupnosti med obravnavanim obdobjem.

4.5.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (64) | Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti industrije Skupnosti kot celote so se razvijale na naslednji način:
  Tabela 5:
  Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja (ton) | 18 118 | 20 621 | 19 387 | 20 536 |
| Indeks | 100 | 114 | 107 | 113 |
| Proizvodna zmogljivost (ton) | 36 994 | 37 112 | 41 862 | 43 662 |
| Indeks | 100 | 100 | 113 | 118 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 49 % | 56 % | 46 % | 47 % |
| Indeks | 100 | 113 | 95 | 96 |
| Vir: Industrija Skupnosti. |

(64)

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti industrije Skupnosti kot celote so se razvijale na naslednji način:

Tabela 5:

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

2001

2002

2003

OP

Proizvodnja (ton)

18 118

20 621

19 387

20 536

Indeks

100

114

107

113

Proizvodna zmogljivost (ton)

36 994

37 112

41 862

43 662

Indeks

100

100

113

118

Izkoriščenost zmogljivosti

49 %

56 %

46 %

47 %

Indeks

100

113

95

96

Vir: Industrija Skupnosti.

| (65) | Proizvodnja industrije Skupnosti je prvič narasla za 14 % med letoma 2001 in 2002. Posledično se je znižala za 6 %, vendar se je ponovno zvišala za 5 % v obravnavanem obdobju, čeprav je ostala pod ravnijo iz leta 2002. Kot kaže zgornja tabela, je proizvodnja med obravnavanim obdobjem v celoti narasla za 13 %. |
| --- | --- |

(65)

Proizvodnja industrije Skupnosti je prvič narasla za 14 % med letoma 2001 in 2002. Posledično se je znižala za 6 %, vendar se je ponovno zvišala za 5 % v obravnavanem obdobju, čeprav je ostala pod ravnijo iz leta 2002. Kot kaže zgornja tabela, je proizvodnja med obravnavanim obdobjem v celoti narasla za 13 %.

| (66) | Med obravnavanim obdobjem je proizvodna zmogljivost narasla za 18 %. Glavni porast je bil leta 2003 (+ 13 %). Treba je opozoriti, da je proizvodnja gojenega lososa v Evropski skupnosti učinkovito omejena z vladnimi dovoljenji, ki določajo največjo količino živih rib, ki jih je dovoljeno imeti v vodi kjer koli in kadar koli. Dani podatki o zmogljivostih so teoretična zmogljivost, ki temelji na celotni odobreni količini, ter ne fizična zmogljivost kletk in drugega proizvodnega materiala za skladiščenje rib, ki jih upravlja industrija Skupnosti. Zato se šteje, da podatki o zmogljivosti v analizi niso zelo smiselni. |
| --- | --- |

(66)

Med obravnavanim obdobjem je proizvodna zmogljivost narasla za 18 %. Glavni porast je bil leta 2003 (+ 13 %). Treba je opozoriti, da je proizvodnja gojenega lososa v Evropski skupnosti učinkovito omejena z vladnimi dovoljenji, ki določajo največjo količino živih rib, ki jih je dovoljeno imeti v vodi kjer koli in kadar koli. Dani podatki o zmogljivostih so teoretična zmogljivost, ki temelji na celotni odobreni količini, ter ne fizična zmogljivost kletk in drugega proizvodnega materiala za skladiščenje rib, ki jih upravlja industrija Skupnosti. Zato se šteje, da podatki o zmogljivosti v analizi niso zelo smiselni.

| (67) | Izkoriščenost zmogljivosti se je prvič povečala za 13 % med letoma 2001 in 2002, vendar se je leta 2003 zmanjšala za približno 18 % in ostala bolj ali manj stabilna v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(67)

Izkoriščenost zmogljivosti se je prvič povečala za 13 % med letoma 2001 in 2002, vendar se je leta 2003 zmanjšala za približno 18 % in ostala bolj ali manj stabilna v obravnavanem obdobju.

4.5.2   Zaloge

| (68) | Treba je opozoriti, da industrija Skupnosti gojenega lososa skoraj ne skladišči, ampak ga takoj po spravljanju proda industrijam v proizvodni verigi za njo. Zato se ocenjevanje zalog ne zdi pomemben dejavnik pri preučevanju gospodarskega položaja industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(68)

Treba je opozoriti, da industrija Skupnosti gojenega lososa skoraj ne skladišči, ampak ga takoj po spravljanju proda industrijam v proizvodni verigi za njo. Zato se ocenjevanje zalog ne zdi pomemben dejavnik pri preučevanju gospodarskega položaja industrije Skupnosti.

4.5.3   Obseg prodaje, tržni deleži, povprečne cene na enoto v ES in rast

| (69) | Spodnji podatki predstavljajo prodajo industrije Skupnosti neodvisnim kupcem na trgu Skupnosti.
  Tabela 6:
  Obseg prodaje, tržni deleži, povprečne prodajne cene na enoto v ES | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje (ton) | 17 556 | 18 684 | 18 997 | 19 925 |
| Indeks | 100 | 106 | 108 | 113 |
| Tržni delež | 3,33 % | 3,38 % | 3,11 % | 3,28 % |
| Indeks | 100 | 102 | 93 | 99 |
| Povprečne prodajne cene na enoto (EUR/kg) | 3,03 | 3,00 | 2,61 | 2,84 |
| Indeks | 100 | 99 | 86 | 94 |
| Vir: Industrija Skupnosti v zvezi z obsegom prodaje in tržnim deležem. V zvezi s povprečnimi prodajnimi cenami na enoto vzorčena industrija Skupnosti na ravni franko ribogojnica. |

(69)

Spodnji podatki predstavljajo prodajo industrije Skupnosti neodvisnim kupcem na trgu Skupnosti.

Tabela 6:

Obseg prodaje, tržni deleži, povprečne prodajne cene na enoto v ES

2001

2002

2003

OP

Obseg prodaje (ton)

17 556

18 684

18 997

19 925

Indeks

100

106

108

113

Tržni delež

3,33 %

3,38 %

3,11 %

3,28 %

Indeks

100

102

93

99

Povprečne prodajne cene na enoto (EUR/kg)

3,03

3,00

2,61

2,84

Indeks

100

99

86

94

Vir: Industrija Skupnosti v zvezi z obsegom prodaje in tržnim deležem. V zvezi s povprečnimi prodajnimi cenami na enoto vzorčena industrija Skupnosti na ravni franko ribogojnica.

| (70) | Med letom 2001 in obravnavanim obdobjem je obseg prodaje industrije Skupnosti narasel za 13 %. Z drugimi besedami, industrija Skupnosti je povečala svoj obseg prodaje za 2 300 ton. To izvedbo bi bilo treba obravnavati tudi z vidika povečanja porabe Skupnosti, ki je v enakem obdobju znašala 80 000 ton. |
| --- | --- |

(70)

Med letom 2001 in obravnavanim obdobjem je obseg prodaje industrije Skupnosti narasel za 13 %. Z drugimi besedami, industrija Skupnosti je povečala svoj obseg prodaje za 2 300 ton. To izvedbo bi bilo treba obravnavati tudi z vidika povečanja porabe Skupnosti, ki je v enakem obdobju znašala 80 000 ton.

| (71) | Tržni delež industrije Skupnosti se je med obravnavanim obdobjem v celoti znižal (– 1 %). Prvič se je povečal med letoma 2001 in 2002, nato se je leta 2003 močno zmanjšal in v obdobju preiskave ponovno narasel ter ostal rahlo pod tržnim deležem iz leta 2001. Glede na majhen tržni delež industrije Skupnosti je treba opozoriti, da vsaka izguba, celo zelo majhna, močno vpliva na industrijo Skupnosti. |
| --- | --- |

(71)

Tržni delež industrije Skupnosti se je med obravnavanim obdobjem v celoti znižal (– 1 %). Prvič se je povečal med letoma 2001 in 2002, nato se je leta 2003 močno zmanjšal in v obdobju preiskave ponovno narasel ter ostal rahlo pod tržnim deležem iz leta 2001. Glede na majhen tržni delež industrije Skupnosti je treba opozoriti, da vsaka izguba, celo zelo majhna, močno vpliva na industrijo Skupnosti.

| (72) | V obdobju od leta 2001 do obdobja preiskave so se povprečne prodajne cene industrije Skupnosti znižale za 6 %. Največje znižanje je bilo med letoma 2002 in 2003 (- 13 %), medtem ko so se med letom 2003 in obdobjem preiskave cene nekoliko dvignile (+ 9 %). |
| --- | --- |

(72)

V obdobju od leta 2001 do obdobja preiskave so se povprečne prodajne cene industrije Skupnosti znižale za 6 %. Največje znižanje je bilo med letoma 2002 in 2003 (- 13 %), medtem ko so se med letom 2003 in obdobjem preiskave cene nekoliko dvignile (+ 9 %).

| (73) | Med obravnavanim obdobjem je poraba Skupnosti narasla za 15 % in industrija Skupnosti je povečala svoj obseg prodaje za 13 %. Vendar so se v enakem obdobju prodajne cene Skupnosti (– 6 %) kot tudi tržni delež (– 1 %) znižali. Hkrati se je uvoz iz Norveške povečal za približno 35 %, povečanje tržnega deleža poceni dampinškega uvoza pa je znašalo celo 8,6 odstotne točke. To je pomenilo, da industrija Skupnosti v obravnavanem obdobju ni v celoti sodelovala pri rasti trga. |
| --- | --- |

(73)

Med obravnavanim obdobjem je poraba Skupnosti narasla za 15 % in industrija Skupnosti je povečala svoj obseg prodaje za 13 %. Vendar so se v enakem obdobju prodajne cene Skupnosti (– 6 %) kot tudi tržni delež (– 1 %) znižali. Hkrati se je uvoz iz Norveške povečal za približno 35 %, povečanje tržnega deleža poceni dampinškega uvoza pa je znašalo celo 8,6 odstotne točke. To je pomenilo, da industrija Skupnosti v obravnavanem obdobju ni v celoti sodelovala pri rasti trga.

4.5.4   Donosnost, donos od naložb in denarni tok

| (74) | Donosnost na prodajo v ES pomeni dobiček, ustvarjen s prodajo gojenega lososa na trgu Skupnosti. V skladu s členom 3(8) temeljne uredbe je bilo donos na skupna sredstva in denarni tok mogoče meriti samo na ravni najožje skupine proizvodov, ki je vključevala podobne proizvode. V tem okviru bi bilo treba opozoriti, da je gojeni losos predstavljal več kot 95 % gospodarske dejavnosti vzorčene industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(74)

Donosnost na prodajo v ES pomeni dobiček, ustvarjen s prodajo gojenega lososa na trgu Skupnosti. V skladu s členom 3(8) temeljne uredbe je bilo donos na skupna sredstva in denarni tok mogoče meriti samo na ravni najožje skupine proizvodov, ki je vključevala podobne proizvode. V tem okviru bi bilo treba opozoriti, da je gojeni losos predstavljal več kot 95 % gospodarske dejavnosti vzorčene industrije Skupnosti.

| (75) | Poleg tega je bil donos od naložb izračunan na podlagi donosa na skupna sredstva glede na to, da podjetja, ki sestavljajo industrijo Skupnosti, delujejo predvsem, če ne izključno, v proizvodnji in prodaji zadevnega proizvoda. Za namen te preiskave je donos od naložb izražen kot dobiček v odstotkih čiste knjigovodske vrednosti naložb.
  Tabela 7:
  Donosnost, donos od naložb in denarni tok | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Donosnost na prodajo v ES | 7,2 % | – 2,9 % | – 6,2 % | – 4,0 % |
| Donos od naložb | 36,7 % | – 15,5 % | – 20,7 % | – 21,4 % |
| Denarni tok (v tisoč EUR) | 3 331 | – 11 | 951 | 698 |
| Vir: Vzorčena industrija Skupnosti. |

(75)

Poleg tega je bil donos od naložb izračunan na podlagi donosa na skupna sredstva glede na to, da podjetja, ki sestavljajo industrijo Skupnosti, delujejo predvsem, če ne izključno, v proizvodnji in prodaji zadevnega proizvoda. Za namen te preiskave je donos od naložb izražen kot dobiček v odstotkih čiste knjigovodske vrednosti naložb.

Tabela 7:

Donosnost, donos od naložb in denarni tok

2001

2002

2003

OP

Donosnost na prodajo v ES

7,2 %

– 2,9 %

– 6,2 %

– 4,0 %

Donos od naložb

36,7 %

– 15,5 %

– 20,7 %

– 21,4 %

Denarni tok (v tisoč EUR)

3 331

– 11

951

698

Vir: Vzorčena industrija Skupnosti.

| (76) | V letu 2001 je znašala donosnost industrije Skupnosti 7,2 %. Med letoma 2001 in 2002 je bila donosnost negativna, saj se je zmanjšala za 10,1 odstotne točke. Od te časovne točke naprej je industrija Skupnosti poslovala z izgubo. Treba je opozoriti, da se je položaj med letoma 2002 in 2003 še poslabšal, saj je znašala izguba 6,2 % (oziroma 3,3 odstotne točke). Trajno povpraševanje po lososu med obdobjem preiskave je industriji Skupnosti omogočilo, da je nekoliko povišala prodajne cene in znižala izgubo, ki pa je vendar ostala precejšnja (– 4 %). Od začetka do konca obravnavanega obdobja je bilo zmanjšanje donosnosti celo 11,2 odstotne točke. |
| --- | --- |

(76)

V letu 2001 je znašala donosnost industrije Skupnosti 7,2 %. Med letoma 2001 in 2002 je bila donosnost negativna, saj se je zmanjšala za 10,1 odstotne točke. Od te časovne točke naprej je industrija Skupnosti poslovala z izgubo. Treba je opozoriti, da se je položaj med letoma 2002 in 2003 še poslabšal, saj je znašala izguba 6,2 % (oziroma 3,3 odstotne točke). Trajno povpraševanje po lososu med obdobjem preiskave je industriji Skupnosti omogočilo, da je nekoliko povišala prodajne cene in znižala izgubo, ki pa je vendar ostala precejšnja (– 4 %). Od začetka do konca obravnavanega obdobja je bilo zmanjšanje donosnosti celo 11,2 odstotne točke.

| (77) | Med obravnavanim obdobjem sta donos od naložb in denarni tok sledila podobnemu trendu kot donosnost. |
| --- | --- |

(77)

Med obravnavanim obdobjem sta donos od naložb in denarni tok sledila podobnemu trendu kot donosnost.

4.5.5   Naložbe in sposobnost zbiranja kapitala

Tabela 8:
  Naložbe in sposobnost zbiranja kapitala

| | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Naložbe (v tisoč EUR) | 1 407 | 1 301 | 1 101 | 2 249 |
| Vir: Vzorčena industrija Skupnosti |

2001

2002

2003

OP

Naložbe (v tisoč EUR)

1 407

1 301

1 101

2 249

Vir: Vzorčena industrija Skupnosti

| (78) | Naložbe Skupnosti so se med obravnavanim obdobjem povečale. Najprej so se med letoma 2002 in 2003 zmanjšale ter nato narasle v obdobju preiskave. Do določene mere je mogoče te naložbe razložiti s trajnim povpraševanjem, ki je zaznamovalo obravnavano obdobje. Prav tako je bilo ugotovljeno, da je bil večji del naložb namenjen ohranitvi obstoječih proizvodnih orodij ali zamenjavi opreme ob koncu njenega življenjskega kroga. Potem si je industrija Skupnosti v zadnjih letih bistveno prizadevala povečati konkurenčnost na tem trgu. S sklepanjem skupnih dogovorov za nakup krme ali z udeležbo pri skupnem trženju in prodaji so bili zaradi povečane konkurence narejeni koraki za izboljšanje njene učinkovitosti in znižanje stroškov. Nazadnje je šla tudi industrija Skupnosti skozi proces konsolidacije. Prišlo je do bistvenih sprememb v strukturi industrije gojenja lososa v Skupnosti, in sicer je prišlo do trenda v smeri manjšega števila podjetij. Številni manjši proizvajalci so bodisi opustili dejavnost bodisi razprodali svoje imetje drugim proizvajalcem, ki so vlagali v ta podjetja. |
| --- | --- |

(78)

Naložbe Skupnosti so se med obravnavanim obdobjem povečale. Najprej so se med letoma 2002 in 2003 zmanjšale ter nato narasle v obdobju preiskave. Do določene mere je mogoče te naložbe razložiti s trajnim povpraševanjem, ki je zaznamovalo obravnavano obdobje. Prav tako je bilo ugotovljeno, da je bil večji del naložb namenjen ohranitvi obstoječih proizvodnih orodij ali zamenjavi opreme ob koncu njenega življenjskega kroga. Potem si je industrija Skupnosti v zadnjih letih bistveno prizadevala povečati konkurenčnost na tem trgu. S sklepanjem skupnih dogovorov za nakup krme ali z udeležbo pri skupnem trženju in prodaji so bili zaradi povečane konkurence narejeni koraki za izboljšanje njene učinkovitosti in znižanje stroškov. Nazadnje je šla tudi industrija Skupnosti skozi proces konsolidacije. Prišlo je do bistvenih sprememb v strukturi industrije gojenja lososa v Skupnosti, in sicer je prišlo do trenda v smeri manjšega števila podjetij. Številni manjši proizvajalci so bodisi opustili dejavnost bodisi razprodali svoje imetje drugim proizvajalcem, ki so vlagali v ta podjetja.

| (79) | Med obravnavanim obdobjem je bilo ugotovljeno, da se je začela industrija Skupnosti pri zbiranju kapitala spopadati z več težavami. Sposobnost industrije Skupnosti za zbiranje kapitala bi bilo treba obravnavati tudi glede na gibanje denarnega toka industrije Skupnosti, ki je bil med obdobjem preiskave negativen. Prav tako je jasno, da so izgube, nastale v industriji Skupnosti, ter raven prodajnih cen med obravnavanim obdobjem imele negativno vlogo pri iskanju zunanjih virov financiranja. |
| --- | --- |

(79)

Med obravnavanim obdobjem je bilo ugotovljeno, da se je začela industrija Skupnosti pri zbiranju kapitala spopadati z več težavami. Sposobnost industrije Skupnosti za zbiranje kapitala bi bilo treba obravnavati tudi glede na gibanje denarnega toka industrije Skupnosti, ki je bil med obdobjem preiskave negativen. Prav tako je jasno, da so izgube, nastale v industriji Skupnosti, ter raven prodajnih cen med obravnavanim obdobjem imele negativno vlogo pri iskanju zunanjih virov financiranja.

4.5.6   Zaposlovanje in produktivnost

Tabela 9:
  Zaposlovanje in produktivnost

| | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih | 254 | 272 | 269 | 265 |
| Indeks | 100 | 107 | 106 | 104 |
| Produktivnost (ton/zaposleuega) | 71,3 | 75,8 | 72,1 | 77,5 |
| Indeks | 100 | 106 | 101 | 108 |
| Vir: Industrija Skupnosti. |

2001

2002

2003

OP

Število zaposlenih

254

272

269

265

Indeks

100

107

106

104

Produktivnost (ton/zaposleuega)

71,3

75,8

72,1

77,5

Indeks

100

106

101

108

Vir: Industrija Skupnosti.

| (80) | Med letom 2001 in obdobjem preiskave je zaposlenost industrije Skupnosti v celoti narasla za 4 %. Vendar pa se je to povišanje zgodilo med letoma 2001 in 2002 (+ 7 %) ter ga je mogoče razložiti s povečanjem proizvodnje, ki je nastala med obravnavanim obdobjem. Kot kaže zgornja tabela, povečanja zaposlenosti iz leta 2002 ni bilo mogoče ohraniti zaradi položaja na trgu, čemur je sledilo znižanje leta 2003 in v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(80)

Med letom 2001 in obdobjem preiskave je zaposlenost industrije Skupnosti v celoti narasla za 4 %. Vendar pa se je to povišanje zgodilo med letoma 2001 in 2002 (+ 7 %) ter ga je mogoče razložiti s povečanjem proizvodnje, ki je nastala med obravnavanim obdobjem. Kot kaže zgornja tabela, povečanja zaposlenosti iz leta 2002 ni bilo mogoče ohraniti zaradi položaja na trgu, čemur je sledilo znižanje leta 2003 in v obdobju preiskave.

| (81) | Čeprav je zaposlenost rahlo narasla, je industrija Skupnosti med obravnavanim obdobjem povečala svojo produktivnost. Glede na raven proizvodnje in raven zaposlenega osebja je produktivnost med obravnavanim obdobjem narasla za 8 %. |
| --- | --- |

(81)

Čeprav je zaposlenost rahlo narasla, je industrija Skupnosti med obravnavanim obdobjem povečala svojo produktivnost. Glede na raven proizvodnje in raven zaposlenega osebja je produktivnost med obravnavanim obdobjem narasla za 8 %.

4.5.7   Plače

Tabela 10:
  Plače

| | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Plače (v tisoč EUR) | 4 620 | 4 223 | 4 015 | 3 765 |
| Indeks | 100 | 91 | 87 | 81 |
| Vir: Vzorčena industrija Skupnosti. |

2001

2002

2003

OP

Plače (v tisoč EUR)

4 620

4 223

4 015

3 765

Indeks

100

91

87

81

Vir: Vzorčena industrija Skupnosti.

| (82) | Med obravnavanim obdobjem so se morale plače znižati za 19 %. |
| --- | --- |

(82)

Med obravnavanim obdobjem so se morale plače znižati za 19 %.

4.5.8   Premagovanje posledic preteklega dampinga

| (83) | Treba je opozoriti, da je bil med septembrom 1997 in majem 2003 precejšen del uvoza gojenega lososa, s poreklom iz Norveške, predmet cenovnih zavez v okviru takrat obstoječih protidampinških in protisubvencijskih ukrepov. Industrija Skupnosti je bila leta 2001 dobičkonosna, ker pa so leta 2002 nekateri norveški proizvajalci izvozniki te cenovne zaveze kršili, je to začelo spodkopavati učinkovitost instrumenta in povzročilo padec cen. Sedanja preiskava kaže, da so cene proizvajalcev izvoznikov na Norveškem od leta 2001 padle za 16 %. Cene so se najbolj znižale od leta 2002, ko so kršitve takrat veljavnih cenovnih zavez začele naraščati. V teh okoliščinah velja, da premagovanje posledic preteklega dampinga ni bilo mogoče. |
| --- | --- |

(83)

Treba je opozoriti, da je bil med septembrom 1997 in majem 2003 precejšen del uvoza gojenega lososa, s poreklom iz Norveške, predmet cenovnih zavez v okviru takrat obstoječih protidampinških in protisubvencijskih ukrepov. Industrija Skupnosti je bila leta 2001 dobičkonosna, ker pa so leta 2002 nekateri norveški proizvajalci izvozniki te cenovne zaveze kršili, je to začelo spodkopavati učinkovitost instrumenta in povzročilo padec cen. Sedanja preiskava kaže, da so cene proizvajalcev izvoznikov na Norveškem od leta 2001 padle za 16 %. Cene so se najbolj znižale od leta 2002, ko so kršitve takrat veljavnih cenovnih zavez začele naraščati. V teh okoliščinah velja, da premagovanje posledic preteklega dampinga ni bilo mogoče.

4.5.9   Višina dejanske stopnje dampinga

| (84) | Vpliv višine dejanske stopnje dampinga na industrijo Skupnosti, ki je prav tako pomemben, se glede na obseg in cene zadevnega uvoza ne more šteti za zanemarljivega. |
| --- | --- |

(84)

Vpliv višine dejanske stopnje dampinga na industrijo Skupnosti, ki je prav tako pomemben, se glede na obseg in cene zadevnega uvoza ne more šteti za zanemarljivega.

4.6   Sklep o škodi

| (85) | Preiskava kaže, da je med letom 2001 in obdobjem preiskave uvoz zadevnega proizvoda na trg Skupnosti stalno naraščal (+ 35 %), zlasti med letoma 2002 in 2003. V enakem obdobju so se povprečne cene dampinškega uvoza stalno zniževale za 16 %, se močno znižale med letoma 2002 in 2003 ter od takrat ostale na zelo nizki ravni. Ugotovljeno je bilo, da je tržni delež Norveške v obravnavanem obdobju narasel za 17 % oziroma 8,6 odstotne točke. |
| --- | --- |

(85)

Preiskava kaže, da je med letom 2001 in obdobjem preiskave uvoz zadevnega proizvoda na trg Skupnosti stalno naraščal (+ 35 %), zlasti med letoma 2002 in 2003. V enakem obdobju so se povprečne cene dampinškega uvoza stalno zniževale za 16 %, se močno znižale med letoma 2002 in 2003 ter od takrat ostale na zelo nizki ravni. Ugotovljeno je bilo, da je tržni delež Norveške v obravnavanem obdobju narasel za 17 % oziroma 8,6 odstotne točke.

| (86) | Kar zadeva položaj industrije Skupnosti, preiskava zgornjih kazalnikov kaže, da se je med letom 2001 in obdobjem preiskave ta postopno znižal. Medtem ko so nekateri dejavniki med obravnavanim obdobjem pokazali pozitiven trend (proizvodnja, proizvodna zmogljivost, obseg prodaje), se je večina kazalnikov razvijala negativno (prodajne cene, tržni delež, donosnost, denarni tok, donos od naložb, plače). |
| --- | --- |

(86)

Kar zadeva položaj industrije Skupnosti, preiskava zgornjih kazalnikov kaže, da se je med letom 2001 in obdobjem preiskave ta postopno znižal. Medtem ko so nekateri dejavniki med obravnavanim obdobjem pokazali pozitiven trend (proizvodnja, proizvodna zmogljivost, obseg prodaje), se je večina kazalnikov razvijala negativno (prodajne cene, tržni delež, donosnost, denarni tok, donos od naložb, plače).

| (87) | Kar zadeva pozitivni razvoj proizvodnje in obsega prodaje je bilo ugotovljeno, da so ta povečanja industriji Skupnosti v obdobju preiskave omogočila samo ponovno pridobitev izgubljenih tržnih deležev in ohranitev ponovno pridobljenega tržnega deleža. Proizvodna zmogljivost je bila obravnavana, kot da ima omejen pomen, saj so podatki o zmogljivosti teoretični, utemeljeni na celotni odobreni količini in ne na fizičnih zmogljivostih skladiščenja rib. Posledično je izkoriščenost zmogljivosti v tem obdobju padla z 49 % na 47 %, medtem ko se je produktivnost povečala predvsem zaradi večje uporabe avtomatizacije (+ 8 %). Med obravnavanim obdobjem je bil trg Skupnosti zaznamovan s trajnim povpraševanjem, saj je poraba narasla za 15 % oziroma 80 000 ton. Čeprav je industriji Skupnosti uspelo povečati proizvodnjo in obseg prodaje, oba za 13 %, ji je komaj uspelo ohraniti tržni delež. V istem času so norveški izvozniki uspeli povečati svojo prodajo za 93 000 ton in pridobili pomemben tržni delež. |
| --- | --- |

(87)

Kar zadeva pozitivni razvoj proizvodnje in obsega prodaje je bilo ugotovljeno, da so ta povečanja industriji Skupnosti v obdobju preiskave omogočila samo ponovno pridobitev izgubljenih tržnih deležev in ohranitev ponovno pridobljenega tržnega deleža. Proizvodna zmogljivost je bila obravnavana, kot da ima omejen pomen, saj so podatki o zmogljivosti teoretični, utemeljeni na celotni odobreni količini in ne na fizičnih zmogljivostih skladiščenja rib. Posledično je izkoriščenost zmogljivosti v tem obdobju padla z 49 % na 47 %, medtem ko se je produktivnost povečala predvsem zaradi večje uporabe avtomatizacije (+ 8 %). Med obravnavanim obdobjem je bil trg Skupnosti zaznamovan s trajnim povpraševanjem, saj je poraba narasla za 15 % oziroma 80 000 ton. Čeprav je industriji Skupnosti uspelo povečati proizvodnjo in obseg prodaje, oba za 13 %, ji je komaj uspelo ohraniti tržni delež. V istem času so norveški izvozniki uspeli povečati svojo prodajo za 93 000 ton in pridobili pomemben tržni delež.

| (88) | Poleg tega je industrija Skupnosti povečala svoj obseg prodaje na račun padajočih cen. To je povzročilo padec donosnosti iz pozitivnega v negativno stanje, ki prinaša izgubo (7,2 % leta 2001 v izgubo v višini – 2,9 %, – 6,2 % in – 4 % leta 2002 in 2003 oziroma v obdobju preiskave). Donos od naložb in denarni tok sta sledila podobnemu trendu kot donosnost. Med obravnavanim obdobjem so se zmanjšale tudi plače (– 19 %). |
| --- | --- |

(88)

Poleg tega je industrija Skupnosti povečala svoj obseg prodaje na račun padajočih cen. To je povzročilo padec donosnosti iz pozitivnega v negativno stanje, ki prinaša izgubo (7,2 % leta 2001 v izgubo v višini – 2,9 %, – 6,2 % in – 4 % leta 2002 in 2003 oziroma v obdobju preiskave). Donos od naložb in denarni tok sta sledila podobnemu trendu kot donosnost. Med obravnavanim obdobjem so se zmanjšale tudi plače (– 19 %).

| (89) | Upoštevanje vseh teh dejavnikov je pripeljalo do začasnega sklepa, da je industrija Skupnosti utrpela materialno škodo v smislu člena 3 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(89)

Upoštevanje vseh teh dejavnikov je pripeljalo do začasnega sklepa, da je industrija Skupnosti utrpela materialno škodo v smislu člena 3 osnovne uredbe.

5.   VZROČNA ZVEZA

5.1   Uvodne pripombe

| (90) | Za sprejetje začasnega zaključka o tem, ali obstaja vzročna zveza med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, je Komisija najprej v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe preučila vpliv dampinškega uvoza iz zadevne države na položaj te industrije. |
| --- | --- |

(90)

Za sprejetje začasnega zaključka o tem, ali obstaja vzročna zveza med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, je Komisija najprej v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe preučila vpliv dampinškega uvoza iz zadevne države na položaj te industrije.

| (91) | Drugič, Komisija je v skladu s členom 3(7) osnovne uredbe preučila tudi druge dejavnike, ki bi lahko škodovali industriji Skupnosti, da bi tako zagotovila, da škoda, ki so jo povzročili ti dejavniki, ni bila napačno pripisana dampinškemu uvozu. Prav tako so bili analizirani znani dejavniki, razen dampinškega uvoza, ki bi lahko hkrati škodovali industriji Skupnosti, da bi s tem zagotovili, da mogoča škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki, ni bila pripisana dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(91)

Drugič, Komisija je v skladu s členom 3(7) osnovne uredbe preučila tudi druge dejavnike, ki bi lahko škodovali industriji Skupnosti, da bi tako zagotovila, da škoda, ki so jo povzročili ti dejavniki, ni bila napačno pripisana dampinškemu uvozu. Prav tako so bili analizirani znani dejavniki, razen dampinškega uvoza, ki bi lahko hkrati škodovali industriji Skupnosti, da bi s tem zagotovili, da mogoča škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki, ni bila pripisana dampinškemu uvozu.

5.2   Vplivi dampinškega uvoza iz zadevne države

| (92) | Povezava med škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, in dampinškim uvozom, se pokaže zlasti z naslednjim sovpadajočim razvojem: od leta 2001 do konca obdobja preiskave se je obseg uvoza norveškega gojenega lososa v Skupnost povečal za 35 %, njihov tržni delež pa je narasel na 59,6 %, kar pomeni dobiček 8,6 odstotne točke na škodo industrije Skupnosti. Norveške cene so se v obravnavanem obdobju znižale za 16 %. |
| --- | --- |

(92)

Povezava med škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, in dampinškim uvozom, se pokaže zlasti z naslednjim sovpadajočim razvojem: od leta 2001 do konca obdobja preiskave se je obseg uvoza norveškega gojenega lososa v Skupnost povečal za 35 %, njihov tržni delež pa je narasel na 59,6 %, kar pomeni dobiček 8,6 odstotne točke na škodo industrije Skupnosti. Norveške cene so se v obravnavanem obdobju znižale za 16 %.

| (93) | Ta razvoj norveškega uvoza je sovpadal z velikimi finančnimi izgubami proizvajalcev Skupnosti. Pravzaprav je razvoj uvoza z Norveške sovpadal z večjim padajočim trendom glavnih gospodarskih kazalnikov od leta 2001 do konca obdobja preiskave, ki veljajo za industrijo Skupnosti. Med letom 2002 in obdobjem preiskave, ko so se cene iz Norveške znižale za približno 13 %, so prodajne cene padle za 5 % in izguba tržnega deleža industrije Skupnosti je znašala celo 3 %. Zato je industrija Skupnosti utrpela škodo med obdobjem preiskave in v dveh letih pred tem obdobjem. Kot je splošno sprejeto, da uvoz iz Norveške, zlasti zaradi njegovega velikega obsega, na trgu Skupnosti narekuje cene gojenega lososa, ta položaj kaže, da je bila industrija Skupnosti predmet močnega pritiska cen, ki ga je dampinški uvoz na trg Skupnosti še povečal. Učinki pritiska cen se dalje kažejo v nelojalnem nižanju cen, ki ga izvajajo norveški proizvajalci izvozniki, in v cenah industrije Skupnosti, ki so se med obdobjem preiskave precej znižale. |
| --- | --- |

(93)

Ta razvoj norveškega uvoza je sovpadal z velikimi finančnimi izgubami proizvajalcev Skupnosti. Pravzaprav je razvoj uvoza z Norveške sovpadal z večjim padajočim trendom glavnih gospodarskih kazalnikov od leta 2001 do konca obdobja preiskave, ki veljajo za industrijo Skupnosti. Med letom 2002 in obdobjem preiskave, ko so se cene iz Norveške znižale za približno 13 %, so prodajne cene padle za 5 % in izguba tržnega deleža industrije Skupnosti je znašala celo 3 %. Zato je industrija Skupnosti utrpela škodo med obdobjem preiskave in v dveh letih pred tem obdobjem. Kot je splošno sprejeto, da uvoz iz Norveške, zlasti zaradi njegovega velikega obsega, na trgu Skupnosti narekuje cene gojenega lososa, ta položaj kaže, da je bila industrija Skupnosti predmet močnega pritiska cen, ki ga je dampinški uvoz na trg Skupnosti še povečal. Učinki pritiska cen se dalje kažejo v nelojalnem nižanju cen, ki ga izvajajo norveški proizvajalci izvozniki, in v cenah industrije Skupnosti, ki so se med obdobjem preiskave precej znižale.

5.3   Učinki drugih dejavnikov

5.3.1   Učinki uvoza s poreklom iz drugih tretjih držav

| (94) | Uvoz iz tretjih držav, ki ga ta preiskava ne zadeva, je med obravnavanim obdobjem pokazal naslednji razvoj:
  Tabela 11:
  Uvoz s poreklom iz drugih tretjih držav | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Druge tretje države skupaj, razen Norveške (ton) | 82 082 | 106 154 | 108 157 | 117 994 |
| Indeks | 100 | 129 | 132 | 144 |
| Tržni delež | 15,5 % | 19,3 % | 17,7 % | 19,4 % |
| Povprečna cena (EUR na kg) | 2,86 | 2,34 | 2,15 | 2,23 |
| ZDA (ton) | 5 011 | 26 359 | 27 233 | 24 624 |
| Indeks | 100 | 526 | 543 | 491 |
| Tržni delež | 0,9 % | 4,8 % | 4,5 % | 4,0 % |
| Povprečna cena (EUR na kg) | 2,35 | 1,73 | 1,57 | 1,69 |
| Kanada (ton) | 593 | 3 592 | 6 490 | 6 940 |
| Indeks | 100 | 605 | 1094 | 1170 |
| Tržni delež | 0,1 % | 0,7 % | 1,1 % | 1,1 % |
| Povprečna cena (EUR na kg) | 2,90 | 1,89 | 1,72 | 1,77 |
| Čile (ton) | 26 442 | 28 669 | 19 455 | 24 547 |
| Indeks | 100 | 108 | 74 | 93 |
| Tržni delež | 5,0 % | 5,2 % | 3,2 % | 4,0 % |
| Povprečna cena (EUR na kg) | 2,93 | 2,36 | 2,60 | 2,89 |
| Ferski otoki (ton) | 40 505 | 37 075 | 41 202 | 37 108 |
| Indeks | 100 | 92 | 102 | 92 |
| Tržni delež | 7,7 % | 6,7 % | 6,7 % | 6,1 % |
| Povprečna cena (EUR na kg) | 2,95 | 2,78 | 2,50 | 2,57 |
| Vir: Eurostat. |

(94)

Uvoz iz tretjih držav, ki ga ta preiskava ne zadeva, je med obravnavanim obdobjem pokazal naslednji razvoj:

Tabela 11:

Uvoz s poreklom iz drugih tretjih držav

2001

2002

2003

OP

Druge tretje države skupaj, razen Norveške (ton)

82 082

106 154

108 157

117 994

Indeks

100

129

132

144

Tržni delež

15,5 %

19,3 %

17,7 %

19,4 %

Povprečna cena (EUR na kg)

2,86

2,34

2,15

2,23

ZDA (ton)

5 011

26 359

27 233

24 624

Indeks

100

526

543

491

Tržni delež

0,9 %

4,8 %

4,5 %

4,0 %

Povprečna cena (EUR na kg)

2,35

1,73

1,57

1,69

Kanada (ton)

593

3 592

6 490

6 940

Indeks

100

605

1094

1170

Tržni delež

0,1 %

0,7 %

1,1 %

1,1 %

Povprečna cena (EUR na kg)

2,90

1,89

1,72

1,77

Čile (ton)

26 442

28 669

19 455

24 547

Indeks

100

108

74

93

Tržni delež

5,0 %

5,2 %

3,2 %

4,0 %

Povprečna cena (EUR na kg)

2,93

2,36

2,60

2,89

Ferski otoki (ton)

40 505

37 075

41 202

37 108

Indeks

100

92

102

92

Tržni delež

7,7 %

6,7 %

6,7 %

6,1 %

Povprečna cena (EUR na kg)

2,95

2,78

2,50

2,57

Vir: Eurostat.

| (95) | Zgornja tabela kaže obseg uvoza, tržne deleže in povprečno ceno uvoženega gojenega lososa iz vseh držav, razen Norveške, ter tudi individualno za tradicionalne uvoznike, tj. ZDA, Kanado, Čile in Ferske otoke. |
| --- | --- |

(95)

Zgornja tabela kaže obseg uvoza, tržne deleže in povprečno ceno uvoženega gojenega lososa iz vseh držav, razen Norveške, ter tudi individualno za tradicionalne uvoznike, tj. ZDA, Kanado, Čile in Ferske otoke.

| (96) | Treba je opozoriti, da uvozna statistika ne razlikuje med gojenim in divjim lososom. Vendar pa je na podlagi med preiskavo zbranih informacij videti, da večji del uvoza iz ZDA in Kanade sestavlja večinoma divji losos, zato ni verjetno, da bi uvoz iz teh dveh držav pomembno vplival na položaj industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(96)

Treba je opozoriti, da uvozna statistika ne razlikuje med gojenim in divjim lososom. Vendar pa je na podlagi med preiskavo zbranih informacij videti, da večji del uvoza iz ZDA in Kanade sestavlja večinoma divji losos, zato ni verjetno, da bi uvoz iz teh dveh držav pomembno vplival na položaj industrije Skupnosti.

| (97) | Zgornja tabela kaže tudi, da so bile cene uvoza iz Čila med obravnavanim obdobjem nad ravnijo cen industrije Skupnosti in da so se cene gojenega lososa med drugimi tretjimi državami bistveno razlikovale. Cene uvoza s Ferskih otokov so bile nižje kakor cene, ki so jih zaračunali norveški proizvajalci izvozniki, vendar je treba opozoriti, da se je med obravnavanim obdobjem obseg uvoza iz Čila in s Ferskih otokov znižal za 7 oziroma 8 %. |
| --- | --- |

(97)

Zgornja tabela kaže tudi, da so bile cene uvoza iz Čila med obravnavanim obdobjem nad ravnijo cen industrije Skupnosti in da so se cene gojenega lososa med drugimi tretjimi državami bistveno razlikovale. Cene uvoza s Ferskih otokov so bile nižje kakor cene, ki so jih zaračunali norveški proizvajalci izvozniki, vendar je treba opozoriti, da se je med obravnavanim obdobjem obseg uvoza iz Čila in s Ferskih otokov znižal za 7 oziroma 8 %.

| (98) | Ta razvoj je treba gledati z vidika razvoja porabe in dampinškega uvoza iz Norveške. Kot kaže zgornja uvodna izjava (51), je med obravnavanim obdobjem poraba narasla za 15 %, poraba v obdobju preiskave pa je ostala skoraj na enaki ravni kot leta 2003, z rahlim znižanjem za 0,5 %. Kot kaže uvodna izjava (55), je med obravnavanim obdobjem uvoz z Norveške narasel za približno 35 %, povečanje med letom 2003 in obdobjem preiskave pa je znašalo približno 3,1 %. |
| --- | --- |

(98)

Ta razvoj je treba gledati z vidika razvoja porabe in dampinškega uvoza iz Norveške. Kot kaže zgornja uvodna izjava (51), je med obravnavanim obdobjem poraba narasla za 15 %, poraba v obdobju preiskave pa je ostala skoraj na enaki ravni kot leta 2003, z rahlim znižanjem za 0,5 %. Kot kaže uvodna izjava (55), je med obravnavanim obdobjem uvoz z Norveške narasel za približno 35 %, povečanje med letom 2003 in obdobjem preiskave pa je znašalo približno 3,1 %.

| (99) | Na podlagi povedanega je bilo zato začasno sklenjeno, da uvoz v Skupnost iz drugih tretjih držav ne more biti odločilni razlog za materialno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(99)

Na podlagi povedanega je bilo zato začasno sklenjeno, da uvoz v Skupnost iz drugih tretjih držav ne more biti odločilni razlog za materialno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

5.3.2   Učinki sprememb v vzorcu porabe

| (100) | Poraba gojenega lososa v Skupnosti se je v obravnavanem obdobju povečala za 15 % in tako v obdobju preiskave dosegla raven skoraj 608 000 ton. Industrija Skupnosti je imela koristi od rasti porabe ter tako povečala proizvodnjo in obseg prodaje. Razvoj porabe se zato ne obravnava kot prispevek k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(100)

Poraba gojenega lososa v Skupnosti se je v obravnavanem obdobju povečala za 15 % in tako v obdobju preiskave dosegla raven skoraj 608 000 ton. Industrija Skupnosti je imela koristi od rasti porabe ter tako povečala proizvodnjo in obseg prodaje. Razvoj porabe se zato ne obravnava kot prispevek k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

| (101) | Trdilo se je, da je domnevni padec porabe v Združenem kraljestvu škodoval proizvajalcem Skupnosti. Vendar trga Združenega kraljestva ni mogoče ločiti od celotnega trga Skupnosti in od povečane porabe, ugotovljene na trgu Skupnosti med obravnavanim obdobjem. Znižanje povpraševanja po gojenem lososu znotraj določenega dela Skupnosti, medtem ko celotno povpraševanje narašča, ni mogoče šteti kot razlog za poslabšanje gospodarskega položaja industrije Skupnosti. Zato je bilo začasno ugotovljeno, da spremembe v vzorcu porabe niso prispevale k materialni škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(101)

Trdilo se je, da je domnevni padec porabe v Združenem kraljestvu škodoval proizvajalcem Skupnosti. Vendar trga Združenega kraljestva ni mogoče ločiti od celotnega trga Skupnosti in od povečane porabe, ugotovljene na trgu Skupnosti med obravnavanim obdobjem. Znižanje povpraševanja po gojenem lososu znotraj določenega dela Skupnosti, medtem ko celotno povpraševanje narašča, ni mogoče šteti kot razlog za poslabšanje gospodarskega položaja industrije Skupnosti. Zato je bilo začasno ugotovljeno, da spremembe v vzorcu porabe niso prispevale k materialni škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

5.3.3   Učinki sprememb v ustvarjenem izvozu industrije Skupnosti

Tabela 12:
  Obseg izvoza industrije Skupnosti

| | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Izvoz (ton) | 169 | 211 | 348 | 423 |
| Vir: Industrija Skupnosti. |

2001

2002

2003

OP

Izvoz (ton)

169

211

348

423

Vir: Industrija Skupnosti.

| (102) | Prav tako je bil pregledan učinek sprememb na ravni izvoza industrije Skupnosti. Izvoz se je povečal za 150 %. Z vidika težkega položaja na trgu Skupnosti je industrija Skupnosti skušala povečati svoj izvoz, ki pa se vseeno ni povečal za več kot približno 2 % njene celotne proizvodnje in prodaje. Zato je bilo začasno sklenjeno, da katera koli sprememba na ravni izvoza ni bila razlog za materialno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Vsekakor se ugotovi, da podatki, ki so povezani z donosnostjo, temeljijo na podatkih, ki so povezani samo s prodajo Skupnosti nepovezanim kupcem v Skupnosti. |
| --- | --- |

(102)

Prav tako je bil pregledan učinek sprememb na ravni izvoza industrije Skupnosti. Izvoz se je povečal za 150 %. Z vidika težkega položaja na trgu Skupnosti je industrija Skupnosti skušala povečati svoj izvoz, ki pa se vseeno ni povečal za več kot približno 2 % njene celotne proizvodnje in prodaje. Zato je bilo začasno sklenjeno, da katera koli sprememba na ravni izvoza ni bila razlog za materialno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Vsekakor se ugotovi, da podatki, ki so povezani z donosnostjo, temeljijo na podatkih, ki so povezani samo s prodajo Skupnosti nepovezanim kupcem v Skupnosti.

5.3.4   Drugi proizvajalci v Skupnosti, povezani z norveškimi proizvajalci/uvozniki

| (103) | Preverjeno je bilo, ali so drugi proizvajalci v ES, povezani z norveškimi proizvajalci, povzročili škodo industriji Skupnosti. Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi (44), ta podjetja niso bila vključena v opredelitev industrije Skupnosti na podlagi člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(103)

Preverjeno je bilo, ali so drugi proizvajalci v ES, povezani z norveškimi proizvajalci, povzročili škodo industriji Skupnosti. Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi (44), ta podjetja niso bila vključena v opredelitev industrije Skupnosti na podlagi člena 4(1) osnovne uredbe.

| (104) | Pet proizvajalcev v Skupnosti, povezanih z norveškimi proizvajalci/uvozniki, je predložilo tehten odgovor na vprašalnik. Ti proizvajalci so predstavljali približno 54 % drugih proizvajalcev v Skupnosti, povezanih z norveškimi proizvajalci/uvozniki.
  Tabela 13:
  Obseg prodaje, tržni delež in povprečne prodajne cene nepovezanim kupcem proizvajalcev v ES, ki so povezani z norveškimi proizvajalci/uvozniki | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodaja nepovezanim kupcem v ES (ton) | 67 983 | 71 879 | 76 175 | 72 255 |
| Indeks | 100 | 105 | 112 | 106 |
| Tržni delež | 12,8 % | 13,0 % | 12,4 % | 11,9 % |
| Povprečna cena (EUR na kg) | 2,90 | 2,84 | 2,73 | 2,76 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki s strani proizvajalcev v ES, povezanih z norveškimi proizvajalci/uvozniki. |

(104)

Pet proizvajalcev v Skupnosti, povezanih z norveškimi proizvajalci/uvozniki, je predložilo tehten odgovor na vprašalnik. Ti proizvajalci so predstavljali približno 54 % drugih proizvajalcev v Skupnosti, povezanih z norveškimi proizvajalci/uvozniki.

Tabela 13:

Obseg prodaje, tržni delež in povprečne prodajne cene nepovezanim kupcem proizvajalcev v ES, ki so povezani z norveškimi proizvajalci/uvozniki

2001

2002

2003

OP

Prodaja nepovezanim kupcem v ES (ton)

67 983

71 879

76 175

72 255

Indeks

100

105

112

106

Tržni delež

12,8 %

13,0 %

12,4 %

11,9 %

Povprečna cena (EUR na kg)

2,90

2,84

2,73

2,76

Vir: Izpolnjeni vprašalniki s strani proizvajalcev v ES, povezanih z norveškimi proizvajalci/uvozniki.

| (105) | Zgornja tabela kaže, da je na podlagi odgovorov na vprašalnik obseg prodaje petih sodelujočih podjetij med obravnavanim obdobjem narasel za 6 % in da je bilo znižanje njihovih cen približno 5-odstotno, kar je na splošno v skladu z razvojem industrije Skupnosti. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da se je njihov tržni delež med obravnavanim obdobjem zmanjšal za približno eno odstotno točko, kar je prav tako v skladu z razvojem v industriji Skupnosti, ter da so bile njihove prodajne cene nad ravnijo cen norveških proizvajalcev izvoznikov (približno 5 % med obdobjem preiskave). V enakem obdobju so norveški izvozniki uspeli povečati svojo prodajo za 93 000 ton in pridobili tržni delež. Vendar se zdi, da poslabšanje gospodarskega položaja proizvajalcev v ES, ki so bili povezani z norveškimi proizvajalci/uvozniki, ni bilo tako izrazito kot poslabšanje gospodarskega položaja industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(105)

Zgornja tabela kaže, da je na podlagi odgovorov na vprašalnik obseg prodaje petih sodelujočih podjetij med obravnavanim obdobjem narasel za 6 % in da je bilo znižanje njihovih cen približno 5-odstotno, kar je na splošno v skladu z razvojem industrije Skupnosti. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da se je njihov tržni delež med obravnavanim obdobjem zmanjšal za približno eno odstotno točko, kar je prav tako v skladu z razvojem v industriji Skupnosti, ter da so bile njihove prodajne cene nad ravnijo cen norveških proizvajalcev izvoznikov (približno 5 % med obdobjem preiskave). V enakem obdobju so norveški izvozniki uspeli povečati svojo prodajo za 93 000 ton in pridobili tržni delež. Vendar se zdi, da poslabšanje gospodarskega položaja proizvajalcev v ES, ki so bili povezani z norveškimi proizvajalci/uvozniki, ni bilo tako izrazito kot poslabšanje gospodarskega položaja industrije Skupnosti.

| (106) | Zato se začasno ugotovi, da proizvajalci v ES, povezani z norveškimi proizvajalci/uvozniki, niso kakor koli bistveno prispevali k materialni škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(106)

Zato se začasno ugotovi, da proizvajalci v ES, povezani z norveškimi proizvajalci/uvozniki, niso kakor koli bistveno prispevali k materialni škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

5.3.5   Učinek povečane smrtnosti na proizvodnjo in obseg prodaje

| (107) | Ena zainteresirana stranka je trdila, da bi lahko višja smrtnost rib na Irskem, kakor običajno, ter izbruh bolezni v Združenem kraljestvu in na Irskem v letih 2002 in 2003 povzročila precejšnjo izgubo proizvodnje in zmanjšanje obsega prodaje. Vendar je bilo ugotovljeno, da so bili ti pojavi omejeni na majhno število kmetij in ne bi mogli močneje vplivati na celotne podatke. Kot je bilo nakazano v uvodnih izjavah (64) in (69), sta se proizvodnja in obseg prodaje industrije Skupnosti med obravnavanim obdobjem povečala. Zato se začasno sklene, da višje stopnje smrtnosti rib, kot običajno, niso bile razlog škodljivih materialnih učinkov. |
| --- | --- |

(107)

Ena zainteresirana stranka je trdila, da bi lahko višja smrtnost rib na Irskem, kakor običajno, ter izbruh bolezni v Združenem kraljestvu in na Irskem v letih 2002 in 2003 povzročila precejšnjo izgubo proizvodnje in zmanjšanje obsega prodaje. Vendar je bilo ugotovljeno, da so bili ti pojavi omejeni na majhno število kmetij in ne bi mogli močneje vplivati na celotne podatke. Kot je bilo nakazano v uvodnih izjavah (64) in (69), sta se proizvodnja in obseg prodaje industrije Skupnosti med obravnavanim obdobjem povečala. Zato se začasno sklene, da višje stopnje smrtnosti rib, kot običajno, niso bile razlog škodljivih materialnih učinkov.

5.3.6   Učinki manjših, manj učinkovitih proizvajalcev v ES in višji proizvodni stroški

| (108) | Trdilo se je, da ima norveška industrija nižje proizvodne stroške od proizvajalcev Skupnosti ter da sta to in neuspeh proizvajalcev Skupnosti, da bi znižali proizvodne stroške, razloga za povečan uvoz in resno škodo. Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo ugotovljeno, da medtem ko Norveška uživa prednosti v zvezi z nekaterimi stroški (npr. zdravila, krma, predpisani stroški v zvezi z okoljem), proizvajalci Skupnosti uživajo prednosti v zvezi z drugimi (npr. dela). V celoti se ugotovi, da, medtem ko pri proizvajalcih Skupnosti nastajajo precejšnje izgube na trenutnem trgu, se enako dogaja z norveškimi proizvajalci, kot med drugim dokazujejo podatki norveške vlade in preiskava dampinga. Zato je bilo začasno ugotovljeno, da argument, da so bili proizvajalci Skupnosti manj učinkoviti od norveških izvoznikov, ni utemeljen in da to ni mogel biti razlog za škodljiv položaj za industrijo Skupnosti. |
| --- | --- |

(108)

Trdilo se je, da ima norveška industrija nižje proizvodne stroške od proizvajalcev Skupnosti ter da sta to in neuspeh proizvajalcev Skupnosti, da bi znižali proizvodne stroške, razloga za povečan uvoz in resno škodo. Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo ugotovljeno, da medtem ko Norveška uživa prednosti v zvezi z nekaterimi stroški (npr. zdravila, krma, predpisani stroški v zvezi z okoljem), proizvajalci Skupnosti uživajo prednosti v zvezi z drugimi (npr. dela). V celoti se ugotovi, da, medtem ko pri proizvajalcih Skupnosti nastajajo precejšnje izgube na trenutnem trgu, se enako dogaja z norveškimi proizvajalci, kot med drugim dokazujejo podatki norveške vlade in preiskava dampinga. Zato je bilo začasno ugotovljeno, da argument, da so bili proizvajalci Skupnosti manj učinkoviti od norveških izvoznikov, ni utemeljen in da to ni mogel biti razlog za škodljiv položaj za industrijo Skupnosti.

5.3.7   Učinki predpisanih omejitev v Združenem kraljestvu

| (109) | Zainteresirana stranka je trdila, da so predpisane omejitve v Združenem kraljestvu, ki veljajo za nadzor nad okoljem, zdravstvene standarde rib, odobritev biomase, sistem homologacije zdravil in odobritev lokacij, razlog za znižanje konkurenčnosti industrije Skupnosti in razlog za resno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Ni pa bilo predloženega nobenega dokaza v podporo tem argumentom, niti ni bilo pripravljenih nobenih argumentov, niti ni preverjanje podjetij v Združenem kraljestvu dalo kakršnih koli navedb o tem. V teh okoliščinah teh dejavnikov ni mogoče obravnavati kot ustreznih vzročnih dejavnikov za resno škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Skupnosti. Nasprotno je mogoče trditi, da strožji okoljska in sanitarna zakonodaja v Skupnosti povečujeta privlačnost proizvoda z vidika modernih potrošnikov. |
| --- | --- |

(109)

Zainteresirana stranka je trdila, da so predpisane omejitve v Združenem kraljestvu, ki veljajo za nadzor nad okoljem, zdravstvene standarde rib, odobritev biomase, sistem homologacije zdravil in odobritev lokacij, razlog za znižanje konkurenčnosti industrije Skupnosti in razlog za resno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Ni pa bilo predloženega nobenega dokaza v podporo tem argumentom, niti ni bilo pripravljenih nobenih argumentov, niti ni preverjanje podjetij v Združenem kraljestvu dalo kakršnih koli navedb o tem. V teh okoliščinah teh dejavnikov ni mogoče obravnavati kot ustreznih vzročnih dejavnikov za resno škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Skupnosti. Nasprotno je mogoče trditi, da strožji okoljska in sanitarna zakonodaja v Skupnosti povečujeta privlačnost proizvoda z vidika modernih potrošnikov.

5.4   Sklep vzročne zveze

| (110) | Na podlagi povedanega se začasno sklene, da obstaja vzročna zveza med dampinškim uvozom in materialno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Ta sklep temelji na dejstvu, da sta močno narasla obseg in tržni delež dampinškega uvoza iz Norveške, ki sta tudi precej nelojalno znižala cene industrije Skupnosti. Poleg tega obstaja izrazito časovno sovpadanje med močnim povečanjem dampinškega uvoza pri padajočih cenah in poslabšanjem finančnega položaja industrije Skupnosti, kar je pri industriji Skupnosti vodilo v negativen položaj, ki prinaša izgubo. |
| --- | --- |

(110)

Na podlagi povedanega se začasno sklene, da obstaja vzročna zveza med dampinškim uvozom in materialno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Ta sklep temelji na dejstvu, da sta močno narasla obseg in tržni delež dampinškega uvoza iz Norveške, ki sta tudi precej nelojalno znižala cene industrije Skupnosti. Poleg tega obstaja izrazito časovno sovpadanje med močnim povečanjem dampinškega uvoza pri padajočih cenah in poslabšanjem finančnega položaja industrije Skupnosti, kar je pri industriji Skupnosti vodilo v negativen položaj, ki prinaša izgubo.

| (111) | Ugotovljeni niso bili nobeni drugi dejavniki, ki bi lahko bistveno vplivali na položaj industrije Skupnosti. Nastal je tudi začasen sklep, da uvoz v Skupnost iz drugih tretjih držav ne more biti odločilen razlog za materialno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(111)

Ugotovljeni niso bili nobeni drugi dejavniki, ki bi lahko bistveno vplivali na položaj industrije Skupnosti. Nastal je tudi začasen sklep, da uvoz v Skupnost iz drugih tretjih držav ne more biti odločilen razlog za materialno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

6.   INTERES SKUPNOSTI

6.1   Splošni premisleki

| (112) | V skladu s členom 21(1) osnovne uredbe je bilo preverjeno, ali kljub sklepu o škodljivem dampingu obstajajo nujni razlogi, ki bi lahko vodili k sklepu, da uvedba protidampinških ukrepov za uvoz iz zadevne države ne bi bila v interesu Skupnosti. Določitev interesa Skupnosti je temeljila na oceni vseh različnih vpletenih interesov, tj. interesov industrije Skupnosti, interesov uvoznikov/trgovcev/predelovalcev/uporabnikov in tudi potrošnikov zadevnega proizvoda. Komisija je poslala vprašalnike zlasti industriji Skupnosti, proizvajalcem v ES, povezanim z norveškimi proizvajalci/uvozniki, uvoznikom, predelovalcem, uporabnikom, dobaviteljem zadevnega proizvoda in potrošniški organizaciji. |
| --- | --- |

(112)

V skladu s členom 21(1) osnovne uredbe je bilo preverjeno, ali kljub sklepu o škodljivem dampingu obstajajo nujni razlogi, ki bi lahko vodili k sklepu, da uvedba protidampinških ukrepov za uvoz iz zadevne države ne bi bila v interesu Skupnosti. Določitev interesa Skupnosti je temeljila na oceni vseh različnih vpletenih interesov, tj. interesov industrije Skupnosti, interesov uvoznikov/trgovcev/predelovalcev/uporabnikov in tudi potrošnikov zadevnega proizvoda. Komisija je poslala vprašalnike zlasti industriji Skupnosti, proizvajalcem v ES, povezanim z norveškimi proizvajalci/uvozniki, uvoznikom, predelovalcem, uporabnikom, dobaviteljem zadevnega proizvoda in potrošniški organizaciji.

6.2   Interes industrije Skupnosti

| (113) | Industrija Skupnosti je trpela zaradi cenenega uvoza gojenega lososa z Norveške. Cilj morebitnega sprejetja protidampinških ukrepov je ponovno vzpostaviti lojalno konkurenco na trgu Skupnosti med industrijo Skupnosti in njihovimi kolegi izvozniki na Norveškem. Zaradi narave škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, se ugotovi, da je v primeru odsotnosti ukrepov nadaljnje poslabšanje položaja industrije Skupnosti neizogibno. Nesprejetje ukrepov bo najverjetneje imelo za posledico nadaljnjo škodo in na srednji rok potencialno izginotje te industrije glede na izgube, nastale v obravnavanem obdobju. Zato je na podlagi ugotovitev v obdobju preiskave položaj industrije Skupnosti ogrožen, razen če se sedanja raven nizkih dampinških cen uvoza popravi. To potrjujejo stalna poročila o skorajšnjih stečajih. |
| --- | --- |

(113)

Industrija Skupnosti je trpela zaradi cenenega uvoza gojenega lososa z Norveške. Cilj morebitnega sprejetja protidampinških ukrepov je ponovno vzpostaviti lojalno konkurenco na trgu Skupnosti med industrijo Skupnosti in njihovimi kolegi izvozniki na Norveškem. Zaradi narave škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, se ugotovi, da je v primeru odsotnosti ukrepov nadaljnje poslabšanje položaja industrije Skupnosti neizogibno. Nesprejetje ukrepov bo najverjetneje imelo za posledico nadaljnjo škodo in na srednji rok potencialno izginotje te industrije glede na izgube, nastale v obravnavanem obdobju. Zato je na podlagi ugotovitev v obdobju preiskave položaj industrije Skupnosti ogrožen, razen če se sedanja raven nizkih dampinških cen uvoza popravi. To potrjujejo stalna poročila o skorajšnjih stečajih.

| (114) | Industrija Skupnosti si je v zadnjih letih zelo prizadevala izboljšati svojo konkurenčnost na tem trgu. Glavna območja za proizvodnjo lososa v Skupnosti so na Škotskem in Irskem, kjer obstajajo ustrezni pogoji. V zadnjih letih je prišlo do bistvenih sprememb v strukturi industrije gojenja lososa v Skupnosti, in sicer je nastal trend v smeri manjšega števila večjih podjetij. Številni manjši proizvajalci so bodisi opustili dejavnost bodisi razprodali svoje imetje drugim proizvajalcem v Skupnosti, ki so vlagali v te proizvodne obrate. Številna podjetja, ki predstavljajo industrijo Skupnosti, so sprejela ukrepe za izboljšanje učinkovitosti in znižanje stroškov glede na povečano konkurenco, npr. z rejo dveletnih lososov, izboljšanjem opreme za krmljenje in sklepanjem skupnih dogovorov za nakup krme. To je podjetjem omogočilo povečanje kupne moči v primerjavi z dobavitelji. Hkrati so številna podjetja, ki sestavljajo industrijo Skupnosti, podpisala tudi dogovore za skupno trženje in prodajo svoje proizvodnje. To bo utrdilo njihov položaj na trgu. |
| --- | --- |

(114)

Industrija Skupnosti si je v zadnjih letih zelo prizadevala izboljšati svojo konkurenčnost na tem trgu. Glavna območja za proizvodnjo lososa v Skupnosti so na Škotskem in Irskem, kjer obstajajo ustrezni pogoji. V zadnjih letih je prišlo do bistvenih sprememb v strukturi industrije gojenja lososa v Skupnosti, in sicer je nastal trend v smeri manjšega števila večjih podjetij. Številni manjši proizvajalci so bodisi opustili dejavnost bodisi razprodali svoje imetje drugim proizvajalcem v Skupnosti, ki so vlagali v te proizvodne obrate. Številna podjetja, ki predstavljajo industrijo Skupnosti, so sprejela ukrepe za izboljšanje učinkovitosti in znižanje stroškov glede na povečano konkurenco, npr. z rejo dveletnih lososov, izboljšanjem opreme za krmljenje in sklepanjem skupnih dogovorov za nakup krme. To je podjetjem omogočilo povečanje kupne moči v primerjavi z dobavitelji. Hkrati so številna podjetja, ki sestavljajo industrijo Skupnosti, podpisala tudi dogovore za skupno trženje in prodajo svoje proizvodnje. To bo utrdilo njihov položaj na trgu.

| (115) | Če pa bodo sprejeti protidampinški ukrepi, bo to ponovno vzpostavilo poštene pogoje trgovanja in upravičilo prizadevanja industrije Skupnosti v zadnjih letih. Pod temi pogoji bo industrija Skupnosti lahko ostala donosen proizvajalec gojenega lososa. Glavni učinek ukrepov bo, da se bo prenehala prodaja industrije Skupnosti pod stroški. Vendar ima glede na druge vire preskrbe industrija Skupnosti samo zelo omejeno možnost za zvišanje cen. Nastale razmere bi lahko večinoma popravili s povečanim obsegom prodaje in posledično s povečanimi ekonomijami obsega. Poleg tega se bo vrnilo zaupanje vlagateljev v podjetja in trg se bo stabiliziral. |
| --- | --- |

(115)

Če pa bodo sprejeti protidampinški ukrepi, bo to ponovno vzpostavilo poštene pogoje trgovanja in upravičilo prizadevanja industrije Skupnosti v zadnjih letih. Pod temi pogoji bo industrija Skupnosti lahko ostala donosen proizvajalec gojenega lososa. Glavni učinek ukrepov bo, da se bo prenehala prodaja industrije Skupnosti pod stroški. Vendar ima glede na druge vire preskrbe industrija Skupnosti samo zelo omejeno možnost za zvišanje cen. Nastale razmere bi lahko večinoma popravili s povečanim obsegom prodaje in posledično s povečanimi ekonomijami obsega. Poleg tega se bo vrnilo zaupanje vlagateljev v podjetja in trg se bo stabiliziral.

| (116) | V skladu s tem se začasno sklene, da bi bilo sprejetje protidampinških ukrepov v interesu industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(116)

V skladu s tem se začasno sklene, da bi bilo sprejetje protidampinških ukrepov v interesu industrije Skupnosti.

6.3   Interes proizvajalcev dveletnega lososa in krme

| (117) | Prav tako je v interesu glavnih dobaviteljev proizvajalcem v Skupnosti (kot so proizvajalci dveletnega lososa in proizvajalci krme), da je po njihovih proizvodih povpraševanje veliko, predvidljivo in po pošteni ceni, kar jim omogoča doseganje razumnega dobička. Če se položaj industrije Skupnosti ne bo izboljšal, bodo morali številni proizvajalci dveletnega lososa zmanjšati svojo prodajo in donosnost, v nekaterih primerih pa bi lahko bila ogrožena njihova nadaljnja sposobnost trgovanja. Enako velja za proizvajalce krme. Zato je v interesu proizvajalcev dveletnega lososa in proizvajalcev krme, da se sprejmejo protidampinški ukrepi. |
| --- | --- |

(117)

Prav tako je v interesu glavnih dobaviteljev proizvajalcem v Skupnosti (kot so proizvajalci dveletnega lososa in proizvajalci krme), da je po njihovih proizvodih povpraševanje veliko, predvidljivo in po pošteni ceni, kar jim omogoča doseganje razumnega dobička. Če se položaj industrije Skupnosti ne bo izboljšal, bodo morali številni proizvajalci dveletnega lososa zmanjšati svojo prodajo in donosnost, v nekaterih primerih pa bi lahko bila ogrožena njihova nadaljnja sposobnost trgovanja. Enako velja za proizvajalce krme. Zato je v interesu proizvajalcev dveletnega lososa in proizvajalcev krme, da se sprejmejo protidampinški ukrepi.

6.4   Interes proizvajalcev v ES, povezanih z norveškimi proizvajalci/uvozniki

| (118) | Komisija je poslala vprašalnike znanim podjetjem zadevnega proizvoda na trgu Skupnosti, da bi tako ocenila učinek ukrepov na proizvajalce v ES, ki so povezani z norveškimi proizvajalci/uvozniki. Pet podjetij je predložilo tehtne odgovore. |
| --- | --- |

(118)

Komisija je poslala vprašalnike znanim podjetjem zadevnega proizvoda na trgu Skupnosti, da bi tako ocenila učinek ukrepov na proizvajalce v ES, ki so povezani z norveškimi proizvajalci/uvozniki. Pet podjetij je predložilo tehtne odgovore.

| (119) | Ta podjetja so v obdobju preiskave zaposlovala skoraj 738 ljudi v dejavnostih, povezanih z lososom, njihov skupni promet pa je presegal približno 250 milijonov EUR. Ti proizvajalci bodisi niso izrazili svojega mnenja bodisi so nasprotovali uvedbi ukrepov. |
| --- | --- |

(119)

Ta podjetja so v obdobju preiskave zaposlovala skoraj 738 ljudi v dejavnostih, povezanih z lososom, njihov skupni promet pa je presegal približno 250 milijonov EUR. Ti proizvajalci bodisi niso izrazili svojega mnenja bodisi so nasprotovali uvedbi ukrepov.

| (120) | Kot kaže izjava (104), imajo tudi ta podjetja škodo zaradi padca cen, ki ga povzročajo norveški proizvajalci izvozniki. Treba je spomniti, da so sodelujoči proizvajalci, povezani z norveškimi izvozniki/uvozniki, povečali svoj obseg prodaje za 6 % oziroma približno 4 200 ton, vendar so vseeno izgubili tržni delež. V istem času so norveški izvozniki uspeli povečati svojo prodajo za 93 000 ton in pridobili tržni delež. Zato se šteje, da bo uvedba protidampinških ukrepov izboljšala tudi gospodarski položaj proizvajalcev v ES, povezanih z norveškimi proizvajalci/uvozniki. |
| --- | --- |

(120)

Kot kaže izjava (104), imajo tudi ta podjetja škodo zaradi padca cen, ki ga povzročajo norveški proizvajalci izvozniki. Treba je spomniti, da so sodelujoči proizvajalci, povezani z norveškimi izvozniki/uvozniki, povečali svoj obseg prodaje za 6 % oziroma približno 4 200 ton, vendar so vseeno izgubili tržni delež. V istem času so norveški izvozniki uspeli povečati svojo prodajo za 93 000 ton in pridobili tržni delež. Zato se šteje, da bo uvedba protidampinških ukrepov izboljšala tudi gospodarski položaj proizvajalcev v ES, povezanih z norveškimi proizvajalci/uvozniki.

| (121) | Protidampinški ukrepi, ki ponovno vzpostavljajo poštene pogoje trgovanja, so zato tudi v interesu teh proizvajalcev. |
| --- | --- |

(121)

Protidampinški ukrepi, ki ponovno vzpostavljajo poštene pogoje trgovanja, so zato tudi v interesu teh proizvajalcev.

6.5   Interes nepovezanih uvoznikov in predelovalcev (uporabnikov)

| (122) | Znanim uvoznikom in predelovalcem zadevnega proizvoda na trgu Skupnosti so bili poslani vprašalniki, da bi tako ocenili učinek sprejetja oziroma nesprejetja ukrepov za uvoznike in predelovalce. Komisija je o začetku preiskave obvestila tudi različne organizacije uvoznikov, predelovalcev in uporabnikov. Več organizacij je izrazilo svoja mnenja. |
| --- | --- |

(122)

Znanim uvoznikom in predelovalcem zadevnega proizvoda na trgu Skupnosti so bili poslani vprašalniki, da bi tako ocenili učinek sprejetja oziroma nesprejetja ukrepov za uvoznike in predelovalce. Komisija je o začetku preiskave obvestila tudi različne organizacije uvoznikov, predelovalcev in uporabnikov. Več organizacij je izrazilo svoja mnenja.

| (123) | Ugotovljeno je bilo, da so uvozniki in predelovalci (uporabniki) običajno eni in isti ter da je večina dejansko povezana s proizvajalci izvozniki zunaj Skupnosti, zlasti na Norveškem. Osem uvoznikov/predelovalcev/uporabnikov je oddalo tehtne odgovore. Ta podjetja so predstavljala približno 9 % celotnega uvoza z Norveške med obdobjem preiskave in približno 6 % porabe. Zato imajo njihovi podatki določen pomen, čeprav še zdaleč ni gotovo, da so v celoti reprezentativni za vso predelovalno industrijo. |
| --- | --- |

(123)

Ugotovljeno je bilo, da so uvozniki in predelovalci (uporabniki) običajno eni in isti ter da je večina dejansko povezana s proizvajalci izvozniki zunaj Skupnosti, zlasti na Norveškem. Osem uvoznikov/predelovalcev/uporabnikov je oddalo tehtne odgovore. Ta podjetja so predstavljala približno 9 % celotnega uvoza z Norveške med obdobjem preiskave in približno 6 % porabe. Zato imajo njihovi podatki določen pomen, čeprav še zdaleč ni gotovo, da so v celoti reprezentativni za vso predelovalno industrijo.

| (124) | Uvozniki in predelovalci so poudarili, da bi vsako povišanje cen zvišalo njihovo stroškovno osnovo, znižalo njihovo prodajo in donosnost ter lahko povzročilo izgubo delovnih mest in celo delokalizacijo. Prav tako so trdili, da je zaposlenost v sektorju predelave rib veliko večja kot v ribogojstvu in v nekaterih primerih zagotavlja zaposlitev na območjih nizke zaposlenosti. |
| --- | --- |

(124)

Uvozniki in predelovalci so poudarili, da bi vsako povišanje cen zvišalo njihovo stroškovno osnovo, znižalo njihovo prodajo in donosnost ter lahko povzročilo izgubo delovnih mest in celo delokalizacijo. Prav tako so trdili, da je zaposlenost v sektorju predelave rib veliko večja kot v ribogojstvu in v nekaterih primerih zagotavlja zaposlitev na območjih nizke zaposlenosti.

| (125) | Pri tem je bilo ugotovljeno, da bodo uvozniki in predelovalci po potrebi morali plačati višje cene, če bodo še naprej kupovali norveško blago, saj bodo morali plačati protidampinško dajatev. Vendar jim ni treba prevzeti vseh zvišanj cen, saj lahko po vsej verjetnosti zvišanje do neke mere prenesejo na nadaljnje stopnje v distribucijski verigi in na potrošnike. |
| --- | --- |

(125)

Pri tem je bilo ugotovljeno, da bodo uvozniki in predelovalci po potrebi morali plačati višje cene, če bodo še naprej kupovali norveško blago, saj bodo morali plačati protidampinško dajatev. Vendar jim ni treba prevzeti vseh zvišanj cen, saj lahko po vsej verjetnosti zvišanje do neke mere prenesejo na nadaljnje stopnje v distribucijski verigi in na potrošnike.

| (126) | Glavni stroški, ki so nastali pri predelovalcih, so stroški surovin in stroški zaposlitve. Res je, da bi zvišanje cen surovin povišalo stroške predelave. Na podlagi treh najbolj tehtnih odgovorov je bilo ugotovljeno, da predstavlja gojeni losos približno 54 % celotnih proizvodnih stroškov. Ti predelovalci so med obdobjem preiskave kupovali gojenega lososa v Skupnosti (približno 15 % njihovega nakupa) in tudi na Norveškem (približno 83 % njihovega nakupa). Zato se sklene, da bo približno 45 % njihovih celotnih stroškov izpostavljenih dajatvi. V tem okviru bi bilo treba tudi opozoriti, da so se glede na informacije, ki so jih zagotovili uvozniki in predelovalci, stroški njihovih surovin med obravnavanim obdobjem znižali za 14 %. Med obdobjem preiskave so bile surovine 9,1 odstotne točke cenejše kot leta 2001. Hkrati informacije, ki so jih zagotovili, kažejo, da so njihove prodajne cene ostale približno enake v letih 2002 in 2003, s padajočim trendom proti obdobju preiskave. Vendar je zaradi nizke ravni sodelovanja uporabnikov v tem pogledu empirična osnova precej omejena in bi morali biti pri oblikovanju sklepov za predelovalno industrijo kot celoto previdni. Prav tako je treba opozoriti, da sta samo dve podjetji poročali o donosnosti. |
| --- | --- |

(126)

Glavni stroški, ki so nastali pri predelovalcih, so stroški surovin in stroški zaposlitve. Res je, da bi zvišanje cen surovin povišalo stroške predelave. Na podlagi treh najbolj tehtnih odgovorov je bilo ugotovljeno, da predstavlja gojeni losos približno 54 % celotnih proizvodnih stroškov. Ti predelovalci so med obdobjem preiskave kupovali gojenega lososa v Skupnosti (približno 15 % njihovega nakupa) in tudi na Norveškem (približno 83 % njihovega nakupa). Zato se sklene, da bo približno 45 % njihovih celotnih stroškov izpostavljenih dajatvi. V tem okviru bi bilo treba tudi opozoriti, da so se glede na informacije, ki so jih zagotovili uvozniki in predelovalci, stroški njihovih surovin med obravnavanim obdobjem znižali za 14 %. Med obdobjem preiskave so bile surovine 9,1 odstotne točke cenejše kot leta 2001. Hkrati informacije, ki so jih zagotovili, kažejo, da so njihove prodajne cene ostale približno enake v letih 2002 in 2003, s padajočim trendom proti obdobju preiskave. Vendar je zaradi nizke ravni sodelovanja uporabnikov v tem pogledu empirična osnova precej omejena in bi morali biti pri oblikovanju sklepov za predelovalno industrijo kot celoto previdni. Prav tako je treba opozoriti, da sta samo dve podjetji poročali o donosnosti.

| (127) | Kar zadeva zaposlenost, je bilo glede na prejete izpolnjene vprašalnike približno 3 400 delavcev zaposlenih v sektorju predelave rib v Skupnosti, čeprav je samo majhen delež teh vključen v predelavo gojenega lososa. Ni bilo dokaza o tem, da bi morebitni ukrepi povzročili znižanje stopnje zaposlenosti v Skupnosti. |
| --- | --- |

(127)

Kar zadeva zaposlenost, je bilo glede na prejete izpolnjene vprašalnike približno 3 400 delavcev zaposlenih v sektorju predelave rib v Skupnosti, čeprav je samo majhen delež teh vključen v predelavo gojenega lososa. Ni bilo dokaza o tem, da bi morebitni ukrepi povzročili znižanje stopnje zaposlenosti v Skupnosti.

| (128) | Zato se škoda, ki bi bila lahko povzročena uvoznikom/predelovalcem/uporabnikom, če sploh, ne obravnava kot takšna, ki bi prevladala nad koristmi, pripadajočimi proizvajalcem Skupnosti kot posledica protidampinških ukrepov, ki se štejejo kot minimum, potreben za popravo resne povzročene škode in preprečitev nadaljnjega resnega poslabšanja položaja proizvajalcev Skupnosti. Poleg tega je treba opozoriti, da so na voljo tudi drugi viri preskrbe iz drugih tretjih držav. |
| --- | --- |

(128)

Zato se škoda, ki bi bila lahko povzročena uvoznikom/predelovalcem/uporabnikom, če sploh, ne obravnava kot takšna, ki bi prevladala nad koristmi, pripadajočimi proizvajalcem Skupnosti kot posledica protidampinških ukrepov, ki se štejejo kot minimum, potreben za popravo resne povzročene škode in preprečitev nadaljnjega resnega poslabšanja položaja proizvajalcev Skupnosti. Poleg tega je treba opozoriti, da so na voljo tudi drugi viri preskrbe iz drugih tretjih držav.

6.6   Interes potrošnikov

| (129) | Ker je zadevni proizvod potrošniški proizvod, je Komisija o začetku preiskave obvestila različne potrošniške organizacije. Ena stranka je poslala odgovor, po katerem so pozitivni vplivi lososa splošno priznani ter bi umetno zvišanje cen potrošnikom otežilo izbiro dobre prehrane in škodilo ekonomski sposobnosti uvoznikov, predelovalcev in trgovcev na drobno gojenega lososa. Prav tako se je trdilo, da bi ukrepi lahko preprečili uvoz in nadaljnjo prodajo zamrznjenega gojenega lososa. Izražena je bila tudi skrb, da bi vsako zvišanje cen zmanjšalo cenovno dostopnost gojenega lososa in zadušilo rast trga v tistih državah članicah, ki imajo nižji bruto domači proizvod na prebivalca (BDP) od povprečja. |
| --- | --- |

(129)

Ker je zadevni proizvod potrošniški proizvod, je Komisija o začetku preiskave obvestila različne potrošniške organizacije. Ena stranka je poslala odgovor, po katerem so pozitivni vplivi lososa splošno priznani ter bi umetno zvišanje cen potrošnikom otežilo izbiro dobre prehrane in škodilo ekonomski sposobnosti uvoznikov, predelovalcev in trgovcev na drobno gojenega lososa. Prav tako se je trdilo, da bi ukrepi lahko preprečili uvoz in nadaljnjo prodajo zamrznjenega gojenega lososa. Izražena je bila tudi skrb, da bi vsako zvišanje cen zmanjšalo cenovno dostopnost gojenega lososa in zadušilo rast trga v tistih državah članicah, ki imajo nižji bruto domači proizvod na prebivalca (BDP) od povprečja.

| (130) | Meni se, da bodo v primeru kakršnih koli protidampinških ukrepov gospodarski subjekti še naprej imeli dostop do neomejenih količin uvoza, čeprav po razumnih cenah. Naprej, glede na višino marž med celo ribo na franko ribogojnica in drobnoprodajno ceno predelanih proizvodov lososa velja, da ukrepi po vsej verjetnosti ne bodo imeli materialnega učinka na drobnoprodajne cene, saj ni verjetno, da bo celotno zvišanje cene preneseno na potrošnike. Zato se ugotovi, da bo vpliv na potrošnike minimalen. Poleg tega ravni cen, ki ustvarjajo izgube, na srednji do dolgi rok verjetno niso trajne. Zato se zdi, da bi stabilne cene in trajnostni trg v celoti najbolje zadovoljili interese potrošnikov. |
| --- | --- |

(130)

Meni se, da bodo v primeru kakršnih koli protidampinških ukrepov gospodarski subjekti še naprej imeli dostop do neomejenih količin uvoza, čeprav po razumnih cenah. Naprej, glede na višino marž med celo ribo na franko ribogojnica in drobnoprodajno ceno predelanih proizvodov lososa velja, da ukrepi po vsej verjetnosti ne bodo imeli materialnega učinka na drobnoprodajne cene, saj ni verjetno, da bo celotno zvišanje cene preneseno na potrošnike. Zato se ugotovi, da bo vpliv na potrošnike minimalen. Poleg tega ravni cen, ki ustvarjajo izgube, na srednji do dolgi rok verjetno niso trajne. Zato se zdi, da bi stabilne cene in trajnostni trg v celoti najbolje zadovoljili interese potrošnikov.

6.7   Sklep o interesu Skupnosti

| (131) | Na podlagi zgornjih dejstev in ugotovitev se začasno sklene, da ni nujnih razlogov, da ne bi uvedli protidampinških dajatev. |
| --- | --- |

(131)

Na podlagi zgornjih dejstev in ugotovitev se začasno sklene, da ni nujnih razlogov, da ne bi uvedli protidampinških dajatev.

7.   ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

7.1   Stopnja odprave škode

| (132) | Zaradi začasnih ugotovitev, ki so bile sprejete v zvezi z dampingom, škodo, vzročno zvezo in interesom Skupnosti, je treba uvesti začasne ukrepe, da bi tako preprečili nadaljnjo škodo industriji Skupnosti, ki bi jo povzročil dampinški uvoz. |
| --- | --- |

(132)

Zaradi začasnih ugotovitev, ki so bile sprejete v zvezi z dampingom, škodo, vzročno zvezo in interesom Skupnosti, je treba uvesti začasne ukrepe, da bi tako preprečili nadaljnjo škodo industriji Skupnosti, ki bi jo povzročil dampinški uvoz.

| (133) | Za vzpostavitev ravni začasnih ukrepov sta se upoštevala ugotovljena stopnja dampinga in tudi znesek dajatve, potreben za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(133)

Za vzpostavitev ravni začasnih ukrepov sta se upoštevala ugotovljena stopnja dampinga in tudi znesek dajatve, potreben za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

| (134) | Začasne ukrepe je treba uvesti na ravni, ki bo zadostovala za odpravo škode, nastale zaradi uvoza, ne da bi presegla ugotovljeno stopnjo dampinga. Pri izračunu zneska dajatve, potrebnega za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo upoštevano, da bi morali vsi ukrepi industriji Skupnosti omogočiti, da pokrije svoje proizvodne stroške in doseže skupni dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga lahko industrija tega tipa v sektorju razumno dosegla v normalnih pogojih konkurence, torej v odsotnosti dampinškega uvoza, pri prodaji podobnega proizvoda v Skupnosti. Na tej podlagi je bila za industrijo podobnega proizvoda v Skupnosti izračunana neškodljiva cena. Neškodljiva cena je bila začasno dosežena z dodajanjem 7,2-odstotne stopnje dobička na promet k strošku proizvodnje. Ta stopnja dobička je bila začasno določena na podlagi dobička, doseženega leta 2001 ter je strogo določen minimum, ki ga lahko industrija Skupnosti pričakuje, da ga bo dosegla v odsotnosti škodljivega dampinga. To vprašanje se bo v prihodnje preučilo po uvedbi začasnih ukrepov in po prejemu katere koli nadaljnje pripombe zainteresiranih strank. |
| --- | --- |

(134)

Začasne ukrepe je treba uvesti na ravni, ki bo zadostovala za odpravo škode, nastale zaradi uvoza, ne da bi presegla ugotovljeno stopnjo dampinga. Pri izračunu zneska dajatve, potrebnega za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo upoštevano, da bi morali vsi ukrepi industriji Skupnosti omogočiti, da pokrije svoje proizvodne stroške in doseže skupni dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga lahko industrija tega tipa v sektorju razumno dosegla v normalnih pogojih konkurence, torej v odsotnosti dampinškega uvoza, pri prodaji podobnega proizvoda v Skupnosti. Na tej podlagi je bila za industrijo podobnega proizvoda v Skupnosti izračunana neškodljiva cena. Neškodljiva cena je bila začasno dosežena z dodajanjem 7,2-odstotne stopnje dobička na promet k strošku proizvodnje. Ta stopnja dobička je bila začasno določena na podlagi dobička, doseženega leta 2001 ter je strogo določen minimum, ki ga lahko industrija Skupnosti pričakuje, da ga bo dosegla v odsotnosti škodljivega dampinga. To vprašanje se bo v prihodnje preučilo po uvedbi začasnih ukrepov in po prejemu katere koli nadaljnje pripombe zainteresiranih strank.

| (135) | Potrebno zvišanje cene je bilo nato določeno na podlagi primerjave tehtane povprečne cene uvoza, kot je bila določena za izračun nelojalnega znižanja cen, s povprečno neškodljivo ceno proizvodov, ki jih je industrija Skupnosti prodala na trgu Skupnosti. Vsaka razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek povprečne uvozne vrednosti CIF. |
| --- | --- |

(135)

Potrebno zvišanje cene je bilo nato določeno na podlagi primerjave tehtane povprečne cene uvoza, kot je bila določena za izračun nelojalnega znižanja cen, s povprečno neškodljivo ceno proizvodov, ki jih je industrija Skupnosti prodala na trgu Skupnosti. Vsaka razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek povprečne uvozne vrednosti CIF.

7.2   Začasni ukrepi

| (136) | Glede na navedeno se ugotovi, da je treba začasno protidampinško dajatev uvesti na ravni določene stopnje dampinga, vendar ta v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe ne sme biti višja od stopnje škode, izračunane zgoraj. |
| --- | --- |

(136)

Glede na navedeno se ugotovi, da je treba začasno protidampinško dajatev uvesti na ravni določene stopnje dampinga, vendar ta v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe ne sme biti višja od stopnje škode, izračunane zgoraj.

| (137) | Stopnje protidampinške dajatve posameznega podjetja, določene v tej uredbi, so bile vzpostavljene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato izražajo položaj, ki je bil ugotovljen med to preiskavo glede teh podjetij. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države za „vse preostale družbe“) veljajo izključno za uvoz proizvodov, ki so po poreklu iz zadevne države in ki so jih proizvedle poimensko navedene pravne osebe/podjetja. Za uvožene proizvode, ki so jih proizvedle druge družbe, ki v izvedbenem delu te uredbe niso posebej navedene z imenom in naslovom, vključno s subjekti, povezanimi s posebej navedenimi družbami, ne velja ta stopnja, temveč stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse preostale družbe“. |
| --- | --- |

(137)

Stopnje protidampinške dajatve posameznega podjetja, določene v tej uredbi, so bile vzpostavljene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato izražajo položaj, ki je bil ugotovljen med to preiskavo glede teh podjetij. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države za „vse preostale družbe“) veljajo izključno za uvoz proizvodov, ki so po poreklu iz zadevne države in ki so jih proizvedle poimensko navedene pravne osebe/podjetja. Za uvožene proizvode, ki so jih proizvedle druge družbe, ki v izvedbenem delu te uredbe niso posebej navedene z imenom in naslovom, vključno s subjekti, povezanimi s posebej navedenimi družbami, ne velja ta stopnja, temveč stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse preostale družbe“.

| (138) | Zahtevke za uporabo teh individualnih stopenj dajatve (npr. zaradi spremembe imena podjetja oziroma vzpostavitve nove proizvodnje ali prodajnih obratov) je treba takoj vložiti pri Komisiji (8), in sicer skupaj s potrebnimi informacijami, zlasti o spremembi dejavnosti podjetja na področju proizvodnje, domače in izvozne prodaje, ki je povezana s to spremembo imena oziroma to spremembo proizvodnje in prodajnih obratov. Komisija bo, če bo primerno, po posvetovanju s svetovalnim odborom uredbo po potrebi ustrezno spremenila tako, da bo dopolnila seznam podjetij, za katera veljajo individualne stopnje dajatve. |
| --- | --- |

(138)

Zahtevke za uporabo teh individualnih stopenj dajatve (npr. zaradi spremembe imena podjetja oziroma vzpostavitve nove proizvodnje ali prodajnih obratov) je treba takoj vložiti pri Komisiji (8), in sicer skupaj s potrebnimi informacijami, zlasti o spremembi dejavnosti podjetja na področju proizvodnje, domače in izvozne prodaje, ki je povezana s to spremembo imena oziroma to spremembo proizvodnje in prodajnih obratov. Komisija bo, če bo primerno, po posvetovanju s svetovalnim odborom uredbo po potrebi ustrezno spremenila tako, da bo dopolnila seznam podjetij, za katera veljajo individualne stopnje dajatve.

| (139) | Na podlagi zgoraj navedenega so začasne stopnje dampinga naslednje.








  Podjetje | Stopnja dampinga | Stopnja škode | Protidampinška dajatev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Marine Harvest AS, Norway | 21,9 % | 15,3 % | 15,3 % |
| Fjord Seafood Norway AS | 37,7 % | 13,5 % | 13,5 % |
| Pan Fish Norway AS | 25,4 % | 16,1 % | 16,1 % |
| Stolt Sea Farm AS | 13,9 % | 14,2 % | 13,9 % |
| Follalaks AS | 24,5 % | 27,7 % | 24,5 % |
| Nordlaks Oppdrett AS | 6,8 % | 14,6 % | 6,8 % |
| Hydrotech AS | 21,9 % | 15,3 % | 15,3 % |
| Grieg Seafood AS | 22,9 % | 17,2 % | 17,2 % |
| Tehtano povprečje | 22,5 % | 16,0 % | 16,0 % |
| Preostala stopnja | 37,7 % | 27,7 % | 24,5 % |

(139)

Na podlagi zgoraj navedenega so začasne stopnje dampinga naslednje.

Podjetje

Stopnja dampinga

Stopnja škode

Protidampinška dajatev

Marine Harvest AS, Norway

21,9 %

15,3 %

15,3 %

Fjord Seafood Norway AS

37,7 %

13,5 %

13,5 %

Pan Fish Norway AS

25,4 %

16,1 %

16,1 %

Stolt Sea Farm AS

13,9 %

14,2 %

13,9 %

Follalaks AS

24,5 %

27,7 %

24,5 %

Nordlaks Oppdrett AS

6,8 %

14,6 %

6,8 %

Hydrotech AS

21,9 %

15,3 %

15,3 %

Grieg Seafood AS

22,9 %

17,2 %

17,2 %

Tehtano povprečje

22,5 %

16,0 %

16,0 %

Preostala stopnja

37,7 %

27,7 %

24,5 %

7.3   Končna določba

| (140) | Zaradi dobrega upravljanja je treba določiti obdobje, znotraj katerega lahko zainteresirane stranke, ki so izrazile svoj interes v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka, pisno izrazijo svoja mnenja in zahtevajo zaslišanje. Potem je treba navesti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatev, dosežene za to uredbo, začasne in jih bo morda treba ponovno preučiti za katero koli dokončno dajatev – |
| --- | --- |

(140)

Zaradi dobrega upravljanja je treba določiti obdobje, znotraj katerega lahko zainteresirane stranke, ki so izrazile svoj interes v roku, določenem v obvestilu o začetku postopka, pisno izrazijo svoja mnenja in zahtevajo zaslišanje. Potem je treba navesti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatev, dosežene za to uredbo, začasne in jih bo morda treba ponovno preučiti za katero koli dokončno dajatev –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se začasna protidampinška dajatev za gojeni (razen divji) losos, filetiran, svež, hlajen ali zamrznjen ali ne, ki sodi pod oznake KN ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 in ex 0304 20 13 (oznake TARIC 0302120019, 0302120038, 0302120098, 0303110018, 0303110098, 0303190018, 0303190098, 0303220019, 0303220088, 0304101319, 0304101398, 0304201319 in 0304201398) (v nadaljevanju „gojeni losos“) s poreklom na Norveškem.

2.   Divji losos ni predmet začasne protidampinške dajatve. Za to uredbo je divji losos tisti losos, za katerega so pristojni organi držav članic, v katerih se sprejme carinska deklaracija za prosti promet, prepričani, z vsemi ustreznimi dokumenti, ki jih morajo zagotoviti zainteresirane stranke, da je bil ulovljen v morju, v primeru atlantskega ali pacifiškega lososa, oziroma v rekah, v primeru donavskega lososa.

3.   Stopnja začasne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko na meji Skupnosti pred dajatvijo za proizvode iz odstavka 1 in ki jih proizvajajo naslednja podjetja, je naslednja:

| Podjetje | Protidampinška dajatev | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| ALSAKER FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| ÅMØY FISKEOPPDRETT AS, N-4152 VESTRE ÅMØY, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| AMULAKS AS, N-8286 NORDFOLD, NORVEŠKA | 24,5 % | A645 |
| AQUA AS, C/O RØRVIK FISK, N-7900 RØRVIK, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| ARCTIC SEAFOOD AS, N-8432 ALSVÅG, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| ARNØY LAKS AS, N-9193 LAUKSLETTA, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| AUSTEFJORDEN SMOLT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| BALDER SJØFARM AS, N-8286 NORDFOLD, NORVEŠKA | 24,5 % | A645 |
| BINDALSLAKS AS, POSTBOKS 134, N-7901 RØRVIK, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| BOGNØY FISKEOPPDRETT AS, P.O.BOX 93 SLÅTTHAUG, N-5851 BERGEN, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| BOLAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| BR. KARLSEN, BEDDINGEN 14, N-7014 TRONDHEIM, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| BRATTØYFISK AS, N-6520 FREI, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| BREMNES SEASHORE AS, N-5430 BREMNES, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| BRILLIANT FISKEOPPDRETT AS, N-5444, ESPEVÆR, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| BRU EIGEDOM AS, SANDVIKSBODENE 66, N-5035 BERGEN, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| CENTRE FOR AQUACULTURE COMPETENCE AS, HUNDSNES, N-4130 HJELMELAND, NORVEŠKA | 15,3 % | A641 |
| EDELFARM AS, ØKSENGÅRD, N-8250 ROGNAN, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| EDELFISK AS, HAMNEGATA 1, N-6900 FLORØ, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| EMILSEN FISK AS, LAUVØYA, N-7900 RØRVIK, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| ESPEVÆR FISKEOPPDRETT AS, N-5444, ESPEVÆR, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| ESPEVÆR SAMDRIFT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| FEØY FISKEOPPDRETT AS, N-5548 FEØY, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| FINNMARK STAMFISKSTASJON AS, LERRESFJORD, N-9536 KORSFJORDEN, NORVEŠKA | 24,5 % | A645 |
| FINNØY FISK AS, NÅDEN, N-4160 FINNØY, NORVEŠKA | 15,3 % | A641 |
| FJELBERG FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| FJORD AQUA GROUP AS, BENTNESVEIEN 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| FJORD FORSØKSSTASJON HELGELAND AS, TOFTSUNDET, N-8900 BRØNNØYSUND, NORVEŠKA | 13,5 % | A642 |
| FJORD SEAFOOD NORWAY AS, TOFTSUNDET, N-8900, BRØNNØYSUND, NORVEŠKA | 13,5 % | A642 |
| FLAKSTADVÅG LAKS AS, FLAKSTADVÅG, N-9395 KALDFARNES, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| FLOKENES FISKEFARM AS, FLOKENES, N-6983 KVAMMEN, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| FOLLALAKS AS, N-8286 NORDFOLD, NORVEŠKA | 24,5 % | A645 |
| FOSSEN AS, P.O.BOX 93 SLÅTTHAUG, N-5851 BERGEN, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| FRØFISK AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| G. ESPNES FISKEOPPDRETT AS, N-7266 KVERVA, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| GRIEG SEAFOOD AS, POSTBOKS 234, SENTRUM, N-5804 BERGEN, NORVEŠKA | 17,2 % | A648 |
| GRIEG SEAFOOD ROGALAND AS, POSTBOKS 234, SENTRUM N-5804 BERGEN, NORVEŠKA | 17,2 % | A648 |
| HAMNEIDET LAKS AS, N-9181 HAMNEIDET, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| HARDANGERFISK AS, PB. 143, N-5604 ØYSTESE, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| HAVFANGST AS, DYRSFJORD, N-9130, HANSNES, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| HELLESUND FISKEOPPDRETT AS, LANGHOLMSUND, N-4770 HØVÅG, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| HELLFJORDLAKS AS, JENNSKARET, N-8475, STRAUMSJØEN, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| HENDEN FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 53, N-6539 AVERØY, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| HJARTØY LAKS AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| HØLLALAKS AS, POSTBOKS 603, N-8301 SVOLVÆR, NORVEŠKA | 15,3 % | A641 |
| HYDROTECH AS, BENTNESV. 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORVEŠKA | 15,3 % | A647 |
| HYEN LAKS AS, KLEPPENES, N-6829 HYEN, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| JENSEN ALFRED AS, N-9394 KALDFARNES, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| K. ENOKSEN FISKEOPPDRETT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| KLEIVA FISKEFARM AS, N-9455 ENGENES, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| KOBBEVIK OG FURUHOLMEN AS, N-5392 STOREBØ, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| KRISTOFFERSEN EGIL & SØNNER AS, JENNSKARET, N-8475, STRAUMSJØEN, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| KVAMSDAL FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| KVITSVA AS, SØRROLLNES, N-9450, HAMNVIK, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| LANDØY FISKEOPPDRETT AS, VÆRLANDET, N-6986 VÆRLANDET, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| LANGFJORDLAKS AS, N-9540 TALVIK, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| LARSSEN SEAFOOD AS, N–8740 NORD-SOLVÆR, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| LERØY MIDNOR AS, N-7246 HESTVIKA, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| LINGALAKS AS, LINGAVEGEN 206, N-5630 STRANDEBARM, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| LOVUNDLAKS AS, N-8764 LOVUND, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| LUND FISKEOPPDRETT AS, N-7818 LUND, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| MARINE HARVEST BOLGA AS, N-8158 BOLGA, NORVEŠKA | 15,3 % | A641 |
| MARINE HARVEST NORWAY AS, POSTBOKS 4102, DREGGEN, N-5835 BERGEN, NORVEŠKA | 15,3 % | A641 |
| MARØ HAVBRUK A/S, N-6914 SVANOYBUKT, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| MÅSØVAL FISHFARM AS, N-7266 KVERVA, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| MÅSØVAL FISKEOPPDRETT AS, N-7266 KVERVA, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| MIDT-NORSK HAVBRUK AS, HANSVIKA, N-7900 RØRVIK, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| NORDLAKS OPPDRETT AS, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORVEŠKA | 6,8 % | A646 |
| NORDLAKS PRODUKTER AS, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORVEŠKA | 6,8 % | A646 |
| NORD-SENJA FISKEINDUSTRI AS, N-9373 BOTHAMN, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| NYE VESTSTAR AS, N-5392 STOREBØ, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| NYGÅRD LAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| OSLAND HAVBRUK AS, N-5962 BJORDAL, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| PAN FISH NORWAY AS, GRIMMERGATA 5, N-6002 ÅLESUND, NORVEŠKA | 16,1 % | A643 |
| PROSJEKT OMEGA AS, HAMNEGATA 1, N-6900 FLORØ, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| PUNDSLETT LAKS AS, PUNDSLETT, N-8324 DIGERMULEN, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| QUATRO LAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| RAMSØY FISKEOPPDRETT AS, BENTNESVN. 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORVEŠKA | 15,3 % | A641 |
| RANGØY EINAR AS, POSTBOKS 53, N-6539 AVERØY, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| RIOL AS, FROVÅGHAMN, N-9392 STRONGLANDSEIDET, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| ROGALAND FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| RONG LAKS AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| RONGEVÆR FISKEOPPDRETT AS, BØVÅGEN, N-5937 BØVÅGEN, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| RØVÆR FJORDBRUK AS, N-5549 RØVÆR, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| SALMAR FARMING AS, N-7266 KVERVA, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| SANDNES FISKEOPPDRETT AS, N-6967 HELLEUNIK, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| SANDVÆRFISK AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORVEŠKA | 15,3 % | A641 |
| SANDVOLL HAVBRUK AS, N-5835 BERGEN, NORVEŠKA | 15,3 % | A641 |
| SEAFARM INVEST AS, N-8764 LOVUND, NORVEŠKA | 15,3 % | A641 |
| SEANOR SALMON AS, POSTBOKS 371 NESTTUN N-5853 BERGEN, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| SELØY SJØFARM AS, SELØY, N-8850 HERØY, NORVEŠKA | 13,5 % | A642 |
| SELSØYVIK HAVBRUK AS, POSTBOKS 17, N-8196 SELSØYVIK, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| SENJA SJØFARM AS, GJØVIKA, N-9392 STONGLANDSEIDET, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| SFI MELØ AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORVEŠKA | 15,3 % | A641 |
| SINKABERG-HANSEN AS, POSTBOKS 134, N-7901 RØRVIK, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| SIRIUS SALMON SA, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORVEŠKA | 6,8 % | A646 |
| SJURELV FISKEOPPDRETT AS, FJORDVEIEN 255, N-9100, KVALØYSLETTA, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| SKJELBULAKS AS, N-8136 NORDARNØY, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| SNEKVIK SALMON AS, GJENGSTØ, N-7200 KYRKSÆTERØRA, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| SØMNA FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORVEŠKA | 15,3 % | A641 |
| SØRROLLNESFISK AS, N-9450 HAMNVIK, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| STEINVIK FISKEFARM AS, N-6939 EIKEFJORD, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| STETTEFISK AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| STØLE DANIEL FISKEOPPDRETT AS, STØLEV. 2, N-5514 HAUGESUND, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| STOLT SEA FARM AS, POSTBOKS 370, SENTRUM, N-0102 OSLO, NORVEŠKA | 13,9 % | A644 |
| SULEFISK AS, N-6924 HARDBAKKE, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| SUNNHORDLAND FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| TOFTØYSUND LAKS AS, N-5694 ONARHEIM, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| TOMBRE FISKEANNLEGG AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| TOMMA LAKS AS, N-8723 HUSBY, NORVEŠKA | 15,3 % | A641 |
| TORRIS PRODUCTS LTD. AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORVEŠKA | 15,3 % | A641 |
| TRI AS, POSTBOKS 100, N-9531 KVALFJORD, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| TYSNES FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| VEGA SJØFARM AS, N-8980 VEGA, NORVEŠKA | 15,3 % | A641 |
| VESTVIK MARINEFARM AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| VIKNA SJØFARM AS, V/TERJE BONDØ, SØRTUNET 2, N-7900 RØRVIK, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| WENBERG FISKEOPPDRET, LEIVSER N-8200 FAUSKE, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| WILSGÅRD FISKEOPPDRETT AS, N-9381 TORSKEN, NORVEŠKA | 16,0 % | A663 |
| VSA OSTALA PODJETJA | 24,5 % | A999 |

Podjetje

Protidampinška dajatev

Dodatna oznaka TARIC

ALSAKER FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORVEŠKA

16,0 %

A663

ÅMØY FISKEOPPDRETT AS, N-4152 VESTRE ÅMØY, NORVEŠKA

16,0 %

A663

AMULAKS AS, N-8286 NORDFOLD, NORVEŠKA

24,5 %

A645

AQUA AS, C/O RØRVIK FISK, N-7900 RØRVIK, NORVEŠKA

16,0 %

A663

ARCTIC SEAFOOD AS, N-8432 ALSVÅG, NORVEŠKA

16,0 %

A663

ARNØY LAKS AS, N-9193 LAUKSLETTA, NORVEŠKA

16,0 %

A663

AUSTEFJORDEN SMOLT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVEŠKA

16,0 %

A663

BALDER SJØFARM AS, N-8286 NORDFOLD, NORVEŠKA

24,5 %

A645

BINDALSLAKS AS, POSTBOKS 134, N-7901 RØRVIK, NORVEŠKA

16,0 %

A663

BOGNØY FISKEOPPDRETT AS, P.O.BOX 93 SLÅTTHAUG, N-5851 BERGEN, NORVEŠKA

16,0 %

A663

BOLAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORVEŠKA

16,0 %

A663

BR. KARLSEN, BEDDINGEN 14, N-7014 TRONDHEIM, NORVEŠKA

16,0 %

A663

BRATTØYFISK AS, N-6520 FREI, NORVEŠKA

16,0 %

A663

BREMNES SEASHORE AS, N-5430 BREMNES, NORVEŠKA

16,0 %

A663

BRILLIANT FISKEOPPDRETT AS, N-5444, ESPEVÆR, NORVEŠKA

16,0 %

A663

BRU EIGEDOM AS, SANDVIKSBODENE 66, N-5035 BERGEN, NORVEŠKA

16,0 %

A663

CENTRE FOR AQUACULTURE COMPETENCE AS, HUNDSNES, N-4130 HJELMELAND, NORVEŠKA

15,3 %

A641

EDELFARM AS, ØKSENGÅRD, N-8250 ROGNAN, NORVEŠKA

16,0 %

A663

EDELFISK AS, HAMNEGATA 1, N-6900 FLORØ, NORVEŠKA

16,0 %

A663

EMILSEN FISK AS, LAUVØYA, N-7900 RØRVIK, NORVEŠKA

16,0 %

A663

ESPEVÆR FISKEOPPDRETT AS, N-5444, ESPEVÆR, NORVEŠKA

16,0 %

A663

ESPEVÆR SAMDRIFT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVEŠKA

16,0 %

A663

FEØY FISKEOPPDRETT AS, N-5548 FEØY, NORVEŠKA

16,0 %

A663

FINNMARK STAMFISKSTASJON AS, LERRESFJORD, N-9536 KORSFJORDEN, NORVEŠKA

24,5 %

A645

FINNØY FISK AS, NÅDEN, N-4160 FINNØY, NORVEŠKA

15,3 %

A641

FJELBERG FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORVEŠKA

16,0 %

A663

FJORD AQUA GROUP AS, BENTNESVEIEN 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORVEŠKA

16,0 %

A663

FJORD FORSØKSSTASJON HELGELAND AS, TOFTSUNDET, N-8900 BRØNNØYSUND, NORVEŠKA

13,5 %

A642

FJORD SEAFOOD NORWAY AS, TOFTSUNDET, N-8900, BRØNNØYSUND, NORVEŠKA

13,5 %

A642

FLAKSTADVÅG LAKS AS, FLAKSTADVÅG, N-9395 KALDFARNES, NORVEŠKA

16,0 %

A663

FLOKENES FISKEFARM AS, FLOKENES, N-6983 KVAMMEN, NORVEŠKA

16,0 %

A663

FOLLALAKS AS, N-8286 NORDFOLD, NORVEŠKA

24,5 %

A645

FOSSEN AS, P.O.BOX 93 SLÅTTHAUG, N-5851 BERGEN, NORVEŠKA

16,0 %

A663

FRØFISK AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVEŠKA

16,0 %

A663

G. ESPNES FISKEOPPDRETT AS, N-7266 KVERVA, NORVEŠKA

16,0 %

A663

GRIEG SEAFOOD AS, POSTBOKS 234, SENTRUM, N-5804 BERGEN, NORVEŠKA

17,2 %

A648

GRIEG SEAFOOD ROGALAND AS, POSTBOKS 234, SENTRUM N-5804 BERGEN, NORVEŠKA

17,2 %

A648

HAMNEIDET LAKS AS, N-9181 HAMNEIDET, NORVEŠKA

16,0 %

A663

HARDANGERFISK AS, PB. 143, N-5604 ØYSTESE, NORVEŠKA

16,0 %

A663

HAVFANGST AS, DYRSFJORD, N-9130, HANSNES, NORVEŠKA

16,0 %

A663

HELLESUND FISKEOPPDRETT AS, LANGHOLMSUND, N-4770 HØVÅG, NORVEŠKA

16,0 %

A663

HELLFJORDLAKS AS, JENNSKARET, N-8475, STRAUMSJØEN, NORVEŠKA

16,0 %

A663

HENDEN FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 53, N-6539 AVERØY, NORVEŠKA

16,0 %

A663

HJARTØY LAKS AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORVEŠKA

16,0 %

A663

HØLLALAKS AS, POSTBOKS 603, N-8301 SVOLVÆR, NORVEŠKA

15,3 %

A641

HYDROTECH AS, BENTNESV. 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORVEŠKA

15,3 %

A647

HYEN LAKS AS, KLEPPENES, N-6829 HYEN, NORVEŠKA

16,0 %

A663

JENSEN ALFRED AS, N-9394 KALDFARNES, NORVEŠKA

16,0 %

A663

K. ENOKSEN FISKEOPPDRETT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVEŠKA

16,0 %

A663

KLEIVA FISKEFARM AS, N-9455 ENGENES, NORVEŠKA

16,0 %

A663

KOBBEVIK OG FURUHOLMEN AS, N-5392 STOREBØ, NORVEŠKA

16,0 %

A663

KRISTOFFERSEN EGIL & SØNNER AS, JENNSKARET, N-8475, STRAUMSJØEN, NORVEŠKA

16,0 %

A663

KVAMSDAL FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORVEŠKA

16,0 %

A663

KVITSVA AS, SØRROLLNES, N-9450, HAMNVIK, NORVEŠKA

16,0 %

A663

LANDØY FISKEOPPDRETT AS, VÆRLANDET, N-6986 VÆRLANDET, NORVEŠKA

16,0 %

A663

LANGFJORDLAKS AS, N-9540 TALVIK, NORVEŠKA

16,0 %

A663

LARSSEN SEAFOOD AS, N–8740 NORD-SOLVÆR, NORVEŠKA

16,0 %

A663

LERØY MIDNOR AS, N-7246 HESTVIKA, NORVEŠKA

16,0 %

A663

LINGALAKS AS, LINGAVEGEN 206, N-5630 STRANDEBARM, NORVEŠKA

16,0 %

A663

LOVUNDLAKS AS, N-8764 LOVUND, NORVEŠKA

16,0 %

A663

LUND FISKEOPPDRETT AS, N-7818 LUND, NORVEŠKA

16,0 %

A663

MARINE HARVEST BOLGA AS, N-8158 BOLGA, NORVEŠKA

15,3 %

A641

MARINE HARVEST NORWAY AS, POSTBOKS 4102, DREGGEN, N-5835 BERGEN, NORVEŠKA

15,3 %

A641

MARØ HAVBRUK A/S, N-6914 SVANOYBUKT, NORVEŠKA

16,0 %

A663

MÅSØVAL FISHFARM AS, N-7266 KVERVA, NORVEŠKA

16,0 %

A663

MÅSØVAL FISKEOPPDRETT AS, N-7266 KVERVA, NORVEŠKA

16,0 %

A663

MIDT-NORSK HAVBRUK AS, HANSVIKA, N-7900 RØRVIK, NORVEŠKA

16,0 %

A663

NORDLAKS OPPDRETT AS, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORVEŠKA

6,8 %

A646

NORDLAKS PRODUKTER AS, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORVEŠKA

6,8 %

A646

NORD-SENJA FISKEINDUSTRI AS, N-9373 BOTHAMN, NORVEŠKA

16,0 %

A663

NYE VESTSTAR AS, N-5392 STOREBØ, NORVEŠKA

16,0 %

A663

NYGÅRD LAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORVEŠKA

16,0 %

A663

OSLAND HAVBRUK AS, N-5962 BJORDAL, NORVEŠKA

16,0 %

A663

PAN FISH NORWAY AS, GRIMMERGATA 5, N-6002 ÅLESUND, NORVEŠKA

16,1 %

A643

PROSJEKT OMEGA AS, HAMNEGATA 1, N-6900 FLORØ, NORVEŠKA

16,0 %

A663

PUNDSLETT LAKS AS, PUNDSLETT, N-8324 DIGERMULEN, NORVEŠKA

16,0 %

A663

QUATRO LAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORVEŠKA

16,0 %

A663

RAMSØY FISKEOPPDRETT AS, BENTNESVN. 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORVEŠKA

15,3 %

A641

RANGØY EINAR AS, POSTBOKS 53, N-6539 AVERØY, NORVEŠKA

16,0 %

A663

RIOL AS, FROVÅGHAMN, N-9392 STRONGLANDSEIDET, NORVEŠKA

16,0 %

A663

ROGALAND FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORVEŠKA

16,0 %

A663

RONG LAKS AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORVEŠKA

16,0 %

A663

RONGEVÆR FISKEOPPDRETT AS, BØVÅGEN, N-5937 BØVÅGEN, NORVEŠKA

16,0 %

A663

RØVÆR FJORDBRUK AS, N-5549 RØVÆR, NORVEŠKA

16,0 %

A663

SALMAR FARMING AS, N-7266 KVERVA, NORVEŠKA

16,0 %

A663

SANDNES FISKEOPPDRETT AS, N-6967 HELLEUNIK, NORVEŠKA

16,0 %

A663

SANDVÆRFISK AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORVEŠKA

15,3 %

A641

SANDVOLL HAVBRUK AS, N-5835 BERGEN, NORVEŠKA

15,3 %

A641

SEAFARM INVEST AS, N-8764 LOVUND, NORVEŠKA

15,3 %

A641

SEANOR SALMON AS, POSTBOKS 371 NESTTUN N-5853 BERGEN, NORVEŠKA

16,0 %

A663

SELØY SJØFARM AS, SELØY, N-8850 HERØY, NORVEŠKA

13,5 %

A642

SELSØYVIK HAVBRUK AS, POSTBOKS 17, N-8196 SELSØYVIK, NORVEŠKA

16,0 %

A663

SENJA SJØFARM AS, GJØVIKA, N-9392 STONGLANDSEIDET, NORVEŠKA

16,0 %

A663

SFI MELØ AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORVEŠKA

15,3 %

A641

SINKABERG-HANSEN AS, POSTBOKS 134, N-7901 RØRVIK, NORVEŠKA

16,0 %

A663

SIRIUS SALMON SA, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORVEŠKA

6,8 %

A646

SJURELV FISKEOPPDRETT AS, FJORDVEIEN 255, N-9100, KVALØYSLETTA, NORVEŠKA

16,0 %

A663

SKJELBULAKS AS, N-8136 NORDARNØY, NORVEŠKA

16,0 %

A663

SNEKVIK SALMON AS, GJENGSTØ, N-7200 KYRKSÆTERØRA, NORVEŠKA

16,0 %

A663

SØMNA FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORVEŠKA

15,3 %

A641

SØRROLLNESFISK AS, N-9450 HAMNVIK, NORVEŠKA

16,0 %

A663

STEINVIK FISKEFARM AS, N-6939 EIKEFJORD, NORVEŠKA

16,0 %

A663

STETTEFISK AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVEŠKA

16,0 %

A663

STØLE DANIEL FISKEOPPDRETT AS, STØLEV. 2, N-5514 HAUGESUND, NORVEŠKA

16,0 %

A663

STOLT SEA FARM AS, POSTBOKS 370, SENTRUM, N-0102 OSLO, NORVEŠKA

13,9 %

A644

SULEFISK AS, N-6924 HARDBAKKE, NORVEŠKA

16,0 %

A663

SUNNHORDLAND FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORVEŠKA

16,0 %

A663

TOFTØYSUND LAKS AS, N-5694 ONARHEIM, NORVEŠKA

16,0 %

A663

TOMBRE FISKEANNLEGG AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORVEŠKA

16,0 %

A663

TOMMA LAKS AS, N-8723 HUSBY, NORVEŠKA

15,3 %

A641

TORRIS PRODUCTS LTD. AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORVEŠKA

15,3 %

A641

TRI AS, POSTBOKS 100, N-9531 KVALFJORD, NORVEŠKA

16,0 %

A663

TYSNES FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORVEŠKA

16,0 %

A663

VEGA SJØFARM AS, N-8980 VEGA, NORVEŠKA

15,3 %

A641

VESTVIK MARINEFARM AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORVEŠKA

16,0 %

A663

VIKNA SJØFARM AS, V/TERJE BONDØ, SØRTUNET 2, N-7900 RØRVIK, NORVEŠKA

16,0 %

A663

WENBERG FISKEOPPDRET, LEIVSER N-8200 FAUSKE, NORVEŠKA

16,0 %

A663

WILSGÅRD FISKEOPPDRETT AS, N-9381 TORSKEN, NORVEŠKA

16,0 %

A663

VSA OSTALA PODJETJA

24,5 %

A999

4.   Dajanje v prosti promet proizvoda iz odstavka 1 v Skupnosti je odvisno od zagotavljanja jamstva, enakega znesku začasne dajatve.

5.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe v zvezi s carinami.

Člen 2

Ne glede na člen 20 Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 lahko zainteresirane stranke zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, svoja mnenja predložijo v pisni obliki in zaprosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe.

V skladu s členom 21(4) Uredbe (ES) št. 384/96 lahko zadevne stranke izrazijo svoje mnenje v zvezi z uporabo te uredbe v enem mesecu od začetka njene veljavnosti.

Člen 3

Ta uredba začne veljati 27. aprila 2005.

Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. aprila 2005

Za Komisijo,

Član Komisije

Peter MANDELSON

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

1

(2)  UL L 349, 31.12.1994, str. 53.

2

(3)  UL L 67, 10.3.1994, str. 89.

3

(4)  UL L 33, 5.2.2005, str. 8.

4

(5)  Glej stran 4 tega uradnega lista.

5

(6)  UL C 261, 23.10.2004, str. 8.

6

(7)  WFE je splošno opredeljen kot teža ribe, ki je bila po zakolu izstradana in izkrvavljena.

7

(8)  Evropska komisija, Generalni direktorat za trgovino, Direkcija B, B-1049 Bruselj, Belgija.

8

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

| 23.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 104/33 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 104/33

---

SKLEP SVETA

z dne 14. aprila 2005

o zaključku postopka posvetovanja z Republiko Gvinejo v okviru člena 96 Sporazuma iz Cotonouja

(2005/321/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu AKP-ES, podpisanega v Cotonouju 23. junija 2000 (1), in zlasti člena 96 Sporazuma,

ob upoštevanju notranjega sporazuma o ukrepih, ki naj bi jih sprejeli, in postopkih, ki naj bi jim sledili, za izvajanje Sporazuma o partnerstvu AKP-ES (2), in zlasti člena 3 Sporazuma,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Kršeni so bili temeljni elementi iz člena 9 sporazuma iz Cotonouja. |
| --- | --- |

(1)

Kršeni so bili temeljni elementi iz člena 9 sporazuma iz Cotonouja.

| (2) | V skladu s členom 96 sporazuma iz Cotonouja so se posvetovanja z državami AKP in Republiko Gvinejo začela 20. julija 2004. Gvinejske oblasti so ob tej priložnosti prevzele posebne obveznosti za odpravljanje težav, ki jih je izpostavila Evropska unija, in se zavezale, da jih bodo izpolnile v obdobju poglobljenega trimesečnega dialoga. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 96 sporazuma iz Cotonouja so se posvetovanja z državami AKP in Republiko Gvinejo začela 20. julija 2004. Gvinejske oblasti so ob tej priložnosti prevzele posebne obveznosti za odpravljanje težav, ki jih je izpostavila Evropska unija, in se zavezale, da jih bodo izpolnile v obdobju poglobljenega trimesečnega dialoga.

| (3) | Po preteku tega obdobja se ugotavlja, da so nekatere od prej omenjenih obveznosti privedle do konkretnih iniciativ, nekatere pa so bile izpolnjene. Kljub temu nekaj pomembnih ukrepov, vezanih na temeljne elemente sporazuma iz Cotonouja, še ni bilo izvedenih – |
| --- | --- |

(3)

Po preteku tega obdobja se ugotavlja, da so nekatere od prej omenjenih obveznosti privedle do konkretnih iniciativ, nekatere pa so bile izpolnjene. Kljub temu nekaj pomembnih ukrepov, vezanih na temeljne elemente sporazuma iz Cotonouja, še ni bilo izvedenih –

SKLENIL:

Člen 1

Posvetovanja z Republiko Gvinejo, začeta v skladu s členom 96 sporazuma iz Cotonouja, so zaključena.

Člen 2

Ukrepi, določeni v osnutku priloženega pisma, so sprejeti v okviru ustreznih ukrepov iz člena 96(2)(c) sporazuma iz Cotonouja.

Člen 3

Ta sklep začne veljati z dnem sprejetja. Objavi se v Uradnem listu Evropske unije.

Ta sklep preneha veljati 14. aprila 2008. Preverja se ga redno, vsaj vsakih šest mesecev.

V Luxembourgu, 14. aprila 2005

Za Svet

Predsednik

L. FRIEDEN

---

(1)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

1

(2)  UL L 317, 15.12.2000, str. 376.

2

---

PRILOGA

Spoštovani gospod minister,

Evropska unija posveča veliko pozornost določbam iz člena 9 sporazuma iz Cotonouja. Spoštovanje človekovih pravic, demokratična načela in pravna država, na katerih temelji partnerstvo AKP-ES, predstavljajo temeljne elemente tega sporazuma in posledično temelje naših odnosov.

V tem smislu je bila Evropska unija zaskrbljena zaradi oslabitve demokracije in pravne države, še posebej po ustavnem referendumu leta 2001 in parlamentarnih (2002) ter predsedniških (2003) volitvah. Evropska unija je bila prav tako zaskrbljena zaradi nespoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin, kot tudi zaradi odsotnosti dobrega upravnega, političnega, gospodarskega in finančnega vodenja.

Menila je, da politična situacija v Gvineji predstavlja kršenje temeljnih elementov iz člena 9 sporazuma iz Cotonouja. V zvezi s tem členom in glede na trenutno politično stanje v Gvineji je Unija 31. marca 2004 sklenila začeti posvetovanja v okviru člena 96 Sporazuma, da bi poglobljeno preučila situacijo in jo po potrebi izboljšala.

Ta posvetovanja so se začela 20. julija 2004 v Bruslju. Ob tej priložnosti je bilo obravnavanih več temeljnih vprašanj in imeli ste možnost predstaviti vaše stališče in analizo stanja v Gvineji. Predstavili ste tudi memorandum z akcijskim načrtom, ki predvideva utrditev demokracije, spoštovanja človekovih pravic, pravne države in dobrega vodenja.

Po predstavitvi tega poročila se je skupna nadzorna ekipa predsedstva Evropske unije in Komisije preselila v Conakry, ter v sodelovanju s tam navzočimi predstavniki držav članic oblikovala oceno izvajanja obveznosti.

Evropska unija ugotavlja, da so gvinejske oblasti pokazale veliko pripravljenost na eni strani za nadaljevanje in poglobitev razprav, ter na drugi strani za olajšanje nadzora Evropski uniji. Ugotavlja tudi, da so nekatere obveznosti privedle do spodbudnih iniciativ z vaše strani. Poudarili bi zlasti:

| | Vaša vlada je pokazala pripravljenost za ponovno vzpostavitev političnega dialoga s predstavniki političnega življenja, da bi pregledali volilni sistem. Uradna slovesnost ob ponovni vzpostavitvi dialoga je bila 31. avgusta 2004, ustanovljena pa je bila tudi medstrankarska koordinacijska pisarna, ki naj bi olajševala dialog. |
| --- | --- |

Vaša vlada je pokazala pripravljenost za ponovno vzpostavitev političnega dialoga s predstavniki političnega življenja, da bi pregledali volilni sistem. Uradna slovesnost ob ponovni vzpostavitvi dialoga je bila 31. avgusta 2004, ustanovljena pa je bila tudi medstrankarska koordinacijska pisarna, ki naj bi olajševala dialog.

| | Vlada je potrdila odločitev, da se lokalne volitve izvedejo junija leta 2005, ter namero za okrepitev procesa decentralizacije. Oblikujejo se različni osnutki zakonodajnih besedil. |
| --- | --- |

Vlada je potrdila odločitev, da se lokalne volitve izvedejo junija leta 2005, ter namero za okrepitev procesa decentralizacije. Oblikujejo se različni osnutki zakonodajnih besedil.

| | Vlada je potrdila odločitev, da se parlamentarne volitve izvedejo v rokih, ki jih določa ustava, torej junija 2007. Poleg tega je vlada izrazila pripravljenost za preučitev možnosti glede predčasne izvedbe volitev. |
| --- | --- |

Vlada je potrdila odločitev, da se parlamentarne volitve izvedejo v rokih, ki jih določa ustava, torej junija 2007. Poleg tega je vlada izrazila pripravljenost za preučitev možnosti glede predčasne izvedbe volitev.

| | Vlada je potrdila časovni razpored za liberalizacijo radijskih valov, ki bo začel učinkovati junija 2005. |
| --- | --- |

Vlada je potrdila časovni razpored za liberalizacijo radijskih valov, ki bo začel učinkovati junija 2005.

| | Vlada je potrdila ukrepe na področju makroekonomskega vodenja in področnih reform, ter časovni razpored izvajanja teh ukrepov. |
| --- | --- |

Vlada je potrdila ukrepe na področju makroekonomskega vodenja in področnih reform, ter časovni razpored izvajanja teh ukrepov.

Te pobude bodo brez dvoma prispevale h krepitvi spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin v vaši državi. Vendar pa bo večina teh obveznosti izpolnjena v daljšem obdobju in potreben bo nadzor izvajanja določenega števila obveznosti, zlasti z namenom zagotoviti utrditev demokracije. V tem okviru Evropska unija pričakuje sprejetje konkretnih ukrepov, ki jih navajate v poročilu o izvajanju memoranduma z dne 30. septembra 2004, in katerih glavni elementi so navedeni v nadaljevanju, še zlasti:

| 1. | Nadaljevanje nacionalnega dialoga z namenom pregleda volilnega sistema in izvedbenih pogojev, kot izhaja iz določb deklaracije o načelih izvedbe demokratičnih volitev v Afriki, ki jo je sprejela Afriška unija v Durbanu leta 2002 (1). |
| --- | --- |

1.

Nadaljevanje nacionalnega dialoga z namenom pregleda volilnega sistema in izvedbenih pogojev, kot izhaja iz določb deklaracije o načelih izvedbe demokratičnih volitev v Afriki, ki jo je sprejela Afriška unija v Durbanu leta 2002 (1).

| 2. | Nadaljevanje in utrditev spoštovanja zakonov, ki se nanašajo na spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, kar naj bi omogočilo zlasti političnim strankam izvajanje svojih pravic in posebnih pravic, kot so organiziranje sestankov, javnih shodov ter dostop do državnega radijskega in televizijskega oddajanja. |
| --- | --- |

2.

Nadaljevanje in utrditev spoštovanja zakonov, ki se nanašajo na spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, kar naj bi omogočilo zlasti političnim strankam izvajanje svojih pravic in posebnih pravic, kot so organiziranje sestankov, javnih shodov ter dostop do državnega radijskega in televizijskega oddajanja.

| 3. | Liberalizacija elektronskih medijev v skladu s časovnim načrtom, ki je bil predstavljen nadzorni ekipi Evropske unije oktobra 2004, in ki omogoča vzpostavitev zasebnih elektronskih medijev pred lokalnimi volitvami. |
| --- | --- |

3.

Liberalizacija elektronskih medijev v skladu s časovnim načrtom, ki je bil predstavljen nadzorni ekipi Evropske unije oktobra 2004, in ki omogoča vzpostavitev zasebnih elektronskih medijev pred lokalnimi volitvami.

| 4. | Organiziranje lokalnih in parlamentarnih volitev s spremenjenim volilnim sistemom. |
| --- | --- |

4.

Organiziranje lokalnih in parlamentarnih volitev s spremenjenim volilnim sistemom.

| 5. | Nadaljevanje procesa decentralizacije. |
| --- | --- |

5.

Nadaljevanje procesa decentralizacije.

| 6. | Nadaljevanje dejavnosti za krepitev makroekonomskega vodenja in področnih reform. |
| --- | --- |

6.

Nadaljevanje dejavnosti za krepitev makroekonomskega vodenja in področnih reform.

Ob upoštevanju že izpolnjenih obveznosti in še neizvedenih dejavnosti, je bilo po zaključku posvetovanja odločeno, da se sprejmejo naslednji ustrezni ukrepi iz člena 96(2)(c) sporazuma iz Cotonouja:

| 1. | Nadaljuje se sodelovanje, financirano iz ostankov 6., 7. in 8. Evropskega razvojnega sklada, da se omogoči izvajanje obveznosti, ki jih je prevzela Gvineja v okviru posvetovanj, zlasti decentralizacija, liberalizacija medijev ter dobro gospodarsko upravljanje. |
| --- | --- |

1.

Nadaljuje se sodelovanje, financirano iz ostankov 6., 7. in 8. Evropskega razvojnega sklada, da se omogoči izvajanje obveznosti, ki jih je prevzela Gvineja v okviru posvetovanj, zlasti decentralizacija, liberalizacija medijev ter dobro gospodarsko upravljanje.

| 2. | Nadaljuje se tudi sodelovanje iz finančnega okvira B 9. Evropskega razvojnega sklada, z namenom izvedbe programov, ki so neposredno namenjeni izboljšanju življenjskih pogojev najrevnejšega prebivalstva ali žrtev podregionalne politične krize. |
| --- | --- |

2.

Nadaljuje se tudi sodelovanje iz finančnega okvira B 9. Evropskega razvojnega sklada, z namenom izvedbe programov, ki so neposredno namenjeni izboljšanju življenjskih pogojev najrevnejšega prebivalstva ali žrtev podregionalne politične krize.

| 3. | Podpre se programe, katerih namen je vzpostavitev ali emancipacija civilne družbe (vključno z neorganizirano civilno družbo), spoštovanje in krepitev demokracije, človekovih pravic in dobrega vodenja, kot tudi vzpostavitev in utrditev svobodnih medijev. |
| --- | --- |

3.

Podpre se programe, katerih namen je vzpostavitev ali emancipacija civilne družbe (vključno z neorganizirano civilno družbo), spoštovanje in krepitev demokracije, človekovih pravic in dobrega vodenja, kot tudi vzpostavitev in utrditev svobodnih medijev.

| 4. | Prispevki za regionalne projekte se preučijo od primera do primera. |
| --- | --- |

4.

Prispevki za regionalne projekte se preučijo od primera do primera.

| 5. | Nadaljujejo se humanitarne dejavnosti, trgovinsko sodelovanje in prednosti na področjih, vezanih na trgovino. |
| --- | --- |

5.

Nadaljujejo se humanitarne dejavnosti, trgovinsko sodelovanje in prednosti na področjih, vezanih na trgovino.

| 6. | Lahko se zagotovi podpora za pripravo volitev, bodisi iz ostankov 6., 7. in 8. Evropskega razvojnega sklada bodisi iz finančnega okvira B9. Evropskega razvojnega sklada, potem, ko je bil vzpostavljen volilni sistem, ki zagotavlja transparentne in demokratične volitve, ki temeljijo na deklaraciji o načelih izvedbe demokratičnih volitev v Afriki. |
| --- | --- |

6.

Lahko se zagotovi podpora za pripravo volitev, bodisi iz ostankov 6., 7. in 8. Evropskega razvojnega sklada bodisi iz finančnega okvira B9. Evropskega razvojnega sklada, potem, ko je bil vzpostavljen volilni sistem, ki zagotavlja transparentne in demokratične volitve, ki temeljijo na deklaraciji o načelih izvedbe demokratičnih volitev v Afriki.

| 7. | Finančni okvir A9. ERS je bil zmanjšan za 65 milijonov EUR v skladu s sklepom Evropske komisije v okviru vmesnih pregledov. Pripravita se Strategija sodelovanja in Nacionalni indikativni program, ki upoštevata položaj v državi in nove finančne perspektive. Dokumenta bosta podpisana in se bosta začela izvajati, ko bo dosežen zadovoljiv napredek pri uresničevanju obveznosti, ki jih je prevzela Gvineja, predvsem glede priprave in izvedbe nadzora svobodnih in preglednih lokalnih in zakonodajnih volitev. Evropska unija pri tem upošteva naslednja merila:






  (a) | da so bile dejansko izvedene svobodne lokalne volitve na pregleden način in da so predstavniki lokalnih skupnosti, tako izvoljeni, prevzeli svoje funkcije; |
| --- | --- | --- |

7.

Finančni okvir A9. ERS je bil zmanjšan za 65 milijonov EUR v skladu s sklepom Evropske komisije v okviru vmesnih pregledov. Pripravita se Strategija sodelovanja in Nacionalni indikativni program, ki upoštevata položaj v državi in nove finančne perspektive. Dokumenta bosta podpisana in se bosta začela izvajati, ko bo dosežen zadovoljiv napredek pri uresničevanju obveznosti, ki jih je prevzela Gvineja, predvsem glede priprave in izvedbe nadzora svobodnih in preglednih lokalnih in zakonodajnih volitev. Evropska unija pri tem upošteva naslednja merila:

(a)

da so bile dejansko izvedene svobodne lokalne volitve na pregleden način in da so predstavniki lokalnih skupnosti, tako izvoljeni, prevzeli svoje funkcije;

| (b) | da je bil v okviru političnega dialoga z opozicijo vzpostavljen volilni sistem in izvedbeni pogoji za zakonodajne volitve (vključno z datumom volitev), ki temeljijo na deklaraciji o načelih izvedbe demokratičnih volitev v Afriki. |
| --- | --- |

(b)

da je bil v okviru političnega dialoga z opozicijo vzpostavljen volilni sistem in izvedbeni pogoji za zakonodajne volitve (vključno z datumom volitev), ki temeljijo na deklaraciji o načelih izvedbe demokratičnih volitev v Afriki.

Predvideni so redni pregledi s strani predsedstva Evropske unije in Evropske komisije, prvi mora biti izveden v roku šestih mesecev.

Evropska unija v obdobju 36-ih mesecev nadaljuje skrben nadzor stanja v Gvineji. Z vašo vlado bo vzdrževala okrepljen politični dialog v skladu s členom 8 Sporazuma iz Cotonouja, z namenom da se utrdi demokracija in pravna država, predvsem z izvedbo zakonodajnih volitev, kot tudi spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin.

V primeru pospešenega uresničevanja obveznosti, ki so jih prevzele gvinejske oblasti, kot tudi v nasprotnem primeru, če bi prišlo do prekinitve uresničevanja obveznosti, si Evropska unija pridržuje pravico sprejeti primerne ukrepe.

Gospod minister, sprejmite izraze mojega globokega spoštovanja,

Za Svet

Za Komisijo

---

(1)  Deklaracija OAU/AU o načelih izvedbe demokratičnih volitev v Afriki AHG/Dekl.1 (XXXVIII).

1

---

Komisija

| 23.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 104/37 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 104/37

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 26. februarja 2005

o zahtevi, ki jo je predložilo Združeno kraljestvo v skladu s členom 9 Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 411)

(Besedila v angleškem, francoskem in nizozemskem jeziku so edina verodostojna)

(2005/322/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 9 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Združeno kraljestvo se je 27. januarja 2005 v skladu s členom 9 Uredbe ES (št.) 2371/2002 posvetovalo s Komisijo o razširitvi domače prepovedi lova na brancina z vlečno mrežo za vleko v paru znotraj cone 12 navtičnih milj ob obali jugozahodne Anglije za plovila drugih držav članic, ki imajo pravico do ribolova na tem področju, z vidika zmanjšanja prilova kitov in delfinov kot začasni ukrep do bolj učinkovitega in usklajenega ukrepa na ravni Skupnosti. Ob predložitvi te zahteve so se organi Združenega kraljestva sklicevali na njihovo skrb glede stopnje prilova navadnih delfinov pri ribolovu na brancina z vlečno mrežo za vleko v paru in na odločbo Komisije, da zavrne njihovo prošnjo za nujno prenehanje tega ribolova v zahodnem Kanalu (ICES področje VIIe) (2). |
| --- | --- |

(1)

Združeno kraljestvo se je 27. januarja 2005 v skladu s členom 9 Uredbe ES (št.) 2371/2002 posvetovalo s Komisijo o razširitvi domače prepovedi lova na brancina z vlečno mrežo za vleko v paru znotraj cone 12 navtičnih milj ob obali jugozahodne Anglije za plovila drugih držav članic, ki imajo pravico do ribolova na tem področju, z vidika zmanjšanja prilova kitov in delfinov kot začasni ukrep do bolj učinkovitega in usklajenega ukrepa na ravni Skupnosti. Ob predložitvi te zahteve so se organi Združenega kraljestva sklicevali na njihovo skrb glede stopnje prilova navadnih delfinov pri ribolovu na brancina z vlečno mrežo za vleko v paru in na odločbo Komisije, da zavrne njihovo prošnjo za nujno prenehanje tega ribolova v zahodnem Kanalu (ICES področje VIIe) (2).

| (2) | V skladu s členom 17(2) Uredbe (ES) št. 2371/2002 imajo francoska in belgijska plovila pravico do ribolova pridnenih vrst v področju 6–12 navtičnih milj in bi bila zato prizadeta z osnutkom ukrepov, ki jih predlaga Združeno kraljestvo. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 17(2) Uredbe (ES) št. 2371/2002 imajo francoska in belgijska plovila pravico do ribolova pridnenih vrst v področju 6–12 navtičnih milj in bi bila zato prizadeta z osnutkom ukrepov, ki jih predlaga Združeno kraljestvo.

| (3) | V skladu s pogoji, določenimi v členu 9 Uredbe (ES) 2371/2002, je Združeno kraljestvo posredovalo svojo zahtevo zadevnim državam članicam. V roku petih delovnih dni, določenim v členu 9 Uredbe (ES) št. 2371/2002, je Komisija prejela pisne pripombe Francije, ki je Komisiji predlagala, naj ne sprejme zahtevka Združenega kraljestva. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s pogoji, določenimi v členu 9 Uredbe (ES) 2371/2002, je Združeno kraljestvo posredovalo svojo zahtevo zadevnim državam članicam. V roku petih delovnih dni, določenim v členu 9 Uredbe (ES) št. 2371/2002, je Komisija prejela pisne pripombe Francije, ki je Komisiji predlagala, naj ne sprejme zahtevka Združenega kraljestva.

| (4) | Komisija je zaskrbljena zaradi prilova kitov in delfinov, zaščitenih z Direktivo Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (3), ki je opažen v nekaterih ribolovnih območjih, in se v celoti zavzema za največje možno zmanjšanje števila takih živali, ki se utopijo v ribolovnem orodju. Nedavno je Skupnost sprejela ukrepe z Uredbo Sveta (ES) št. 812/2004 z dne 26. aprila 2004 o podrobnih pravilih v zvezi z naključnim ulovom kitov in delfinov pri ribolovu (4), in o spremembi Uredbe (ES) št. 88/98. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je zaskrbljena zaradi prilova kitov in delfinov, zaščitenih z Direktivo Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (3), ki je opažen v nekaterih ribolovnih območjih, in se v celoti zavzema za največje možno zmanjšanje števila takih živali, ki se utopijo v ribolovnem orodju. Nedavno je Skupnost sprejela ukrepe z Uredbo Sveta (ES) št. 812/2004 z dne 26. aprila 2004 o podrobnih pravilih v zvezi z naključnim ulovom kitov in delfinov pri ribolovu (4), in o spremembi Uredbe (ES) št. 88/98.

| (5) | Zgoraj navedena Uredba od 1. januarja 2005 predvideva opazovalce na plovilih, ki izvajajo ribolov z vlečno mrežo, ki se upravlja z dveh plovil. Vprašanje prilova kitov in delfinov pri ribolovu s pelagično vlečno mrežo za vleko v paru je zapleteno in je bilo posebej obravnavano kot del obsežnega znanstvenega pregleda in ekspertize o prilovu kitov in delfinov (5), ki jo je izdelal Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES). ICES je navedel, da „poleg ribolova z vlečno mrežo za vleko v paru delfine izlovi tudi drug lov na brancina“ in da „je potrebno obsežno spremljanje številnih aktivnih ribolovov z vlečno mrežo za vleko v paru v tej regiji, preden smo lahko natančni v zahtevah po zmanjšanju“. ICES zlasti meni, da bi bila „prepoved lova na brancina s pelagično vlečno mrežo, ki se upravlja z dveh plovil“„samovoljen ukrep, ki verjetno ne bi dosegel željnega cilja“. Prepoved uporabe vlečne mreže, ki se upravlja z dveh plovil, namenjene lovu na brancina v obalnih vodah Združenega kraljestva v zahodnem Kanalu, bi verjetno povzročila prerazporeditev ribolovnega napora na sosednja področja, in ne bi nujno zmanjšala prilova navadnega delfina. |
| --- | --- |

(5)

Zgoraj navedena Uredba od 1. januarja 2005 predvideva opazovalce na plovilih, ki izvajajo ribolov z vlečno mrežo, ki se upravlja z dveh plovil. Vprašanje prilova kitov in delfinov pri ribolovu s pelagično vlečno mrežo za vleko v paru je zapleteno in je bilo posebej obravnavano kot del obsežnega znanstvenega pregleda in ekspertize o prilovu kitov in delfinov (5), ki jo je izdelal Mednarodni svet za raziskovanje morja (ICES). ICES je navedel, da „poleg ribolova z vlečno mrežo za vleko v paru delfine izlovi tudi drug lov na brancina“ in da „je potrebno obsežno spremljanje številnih aktivnih ribolovov z vlečno mrežo za vleko v paru v tej regiji, preden smo lahko natančni v zahtevah po zmanjšanju“. ICES zlasti meni, da bi bila „prepoved lova na brancina s pelagično vlečno mrežo, ki se upravlja z dveh plovil“„samovoljen ukrep, ki verjetno ne bi dosegel željnega cilja“. Prepoved uporabe vlečne mreže, ki se upravlja z dveh plovil, namenjene lovu na brancina v obalnih vodah Združenega kraljestva v zahodnem Kanalu, bi verjetno povzročila prerazporeditev ribolovnega napora na sosednja področja, in ne bi nujno zmanjšala prilova navadnega delfina.

| (6) | Čeprav v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 2371/2002 država članica lahko ukrepa, da bi zmanjšala učinek ribiških dejavnosti na morski ekosistem, predlagani ukrep glede na razpoložljive znanstvene podatke verjetno ne bi prispeval k temu cilju. |
| --- | --- |

(6)

Čeprav v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 2371/2002 država članica lahko ukrepa, da bi zmanjšala učinek ribiških dejavnosti na morski ekosistem, predlagani ukrep glede na razpoložljive znanstvene podatke verjetno ne bi prispeval k temu cilju.

| (7) | To argumentiranje je bilo eden od razlogov, da je Komisija avgusta 2004 zavrnila zahtevo Združenega kraljestva za nujni ukrep prepovedi ribolova s pelagično vlečno mrežo v zahodnem delu Rokavskega preliva. Od takrat ni na voljo nobenih novih znanstvenih podatkov, ki bi opravičili spremembo te analize. |
| --- | --- |

(7)

To argumentiranje je bilo eden od razlogov, da je Komisija avgusta 2004 zavrnila zahtevo Združenega kraljestva za nujni ukrep prepovedi ribolova s pelagično vlečno mrežo v zahodnem delu Rokavskega preliva. Od takrat ni na voljo nobenih novih znanstvenih podatkov, ki bi opravičili spremembo te analize.

| (8) | Komisija meni, da je treba vprašanje prilova kitov in delfinov v pelagične vlečne mreže rešiti na učinkovit in usklajen način, ki temelji na trdnem znanstvenem razumevanju narave in obsega problema. Da bi to dosegla, Komisija finančno podpira znanstvene študije in raziskave, za razširitev ukrepov za zmanjšanje prilova kitov in delfinov v ribolovih s pelagično vlečno mrežo ali za posodobitev znanstvenih ocen o številčnosti malih kitov in delfinov v evropskih atlantskih vodah. Zadevne študije in raziskovalni projekti skupaj s podatki o prilovu kitov in delfinov v velikem številu ribolovov, ki bodo dostopni v okviru programa Skupnosti o opazovalcih na morju, so namenjeni, da se v razumnem roku zagotovi tehnične osnove za usmerjeno in učinkovito vodenje ukrepov za omejitev učinkov ribolova na kite in delfine. Takoj ko bodo ti podatki na voljo, bo Komisija predlagala, kjer je to ustrezno, potrebne ukrepe v tesnem sodelovanju z vsemi zainteresiranimi strankami. |
| --- | --- |

(8)

Komisija meni, da je treba vprašanje prilova kitov in delfinov v pelagične vlečne mreže rešiti na učinkovit in usklajen način, ki temelji na trdnem znanstvenem razumevanju narave in obsega problema. Da bi to dosegla, Komisija finančno podpira znanstvene študije in raziskave, za razširitev ukrepov za zmanjšanje prilova kitov in delfinov v ribolovih s pelagično vlečno mrežo ali za posodobitev znanstvenih ocen o številčnosti malih kitov in delfinov v evropskih atlantskih vodah. Zadevne študije in raziskovalni projekti skupaj s podatki o prilovu kitov in delfinov v velikem številu ribolovov, ki bodo dostopni v okviru programa Skupnosti o opazovalcih na morju, so namenjeni, da se v razumnem roku zagotovi tehnične osnove za usmerjeno in učinkovito vodenje ukrepov za omejitev učinkov ribolova na kite in delfine. Takoj ko bodo ti podatki na voljo, bo Komisija predlagala, kjer je to ustrezno, potrebne ukrepe v tesnem sodelovanju z vsemi zainteresiranimi strankami.

| (9) | Zato zahteva, ki jo je predložilo Združeno kraljestvo, ne more biti sprejeta– |
| --- | --- |

(9)

Zato zahteva, ki jo je predložilo Združeno kraljestvo, ne more biti sprejeta–

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Zahteva, ki jo je v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 2371/2002 predložilo Združeno kraljestvo za razširitev prepovedi ribolova brancina z vlečno mrežo za vleko v paru znotraj 12 navtičnih milj od jugozahodne obale Anglije za plovila drugih držav članic, se zavrne.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Belgijo, Francosko republiko in Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske.

V Bruslju, 26. februarja 2005

Za Komisijo

Joe BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

1

(2)  Sklep Komisije z dne 24. avgusta 2004 o zahtevi, ki ga je v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 2371/2002 – K(2004)3229 predložilo Združeno kraljestvo.

2

(3)  UL L 206, 22.7.1992, str. 7. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

3

(4)  UL L 150, 30.4.2004, str. 12.

4

(5)  Poročili svetovalnega odbora ICES o ekosistemih (ACE), 2002 in 2003, dostopni na http://www.ices.dk

5

---

| 23.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 104/39 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 104/39

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 21. aprila 2005

o varnostnih zahtevah, ki jim morajo ustrezati Evropski standardi za plavajoče predmete za prosti čas, ki se uporabljajo na ali v vodi, v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2001/95/ES

(notificirano pod dokumentarno številko K(2005) 1209)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/323/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2001/95/ES z dne 3. decembra 2001 o splošni varnosti proizvodov (1) in zlasti člena 4(1)(a) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 2001/95/ES proizvajalcem nalaga obveznost, da dajo v promet le varne proizvode. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2001/95/ES proizvajalcem nalaga obveznost, da dajo v promet le varne proizvode.

| (2) | V skladu s to direktivo se domneva, da je proizvod varen, kar zadeva nevarnost in vrste nevarnosti, zajete v ustreznih nacionalnih standardih, kadar je v skladu z neobvezujočimi nacionalnimi standardi, ki prevzemajo evropske. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s to direktivo se domneva, da je proizvod varen, kar zadeva nevarnost in vrste nevarnosti, zajete v ustreznih nacionalnih standardih, kadar je v skladu z neobvezujočimi nacionalnimi standardi, ki prevzemajo evropske.

| (3) | V skladu z Direktivo 2001/95/ES bi morali evropski organi za standarde izdelati evropske standarde. Takšni standardi naj bi zagotavljali, da proizvodi izpolnjujejo splošno varnostno zahtevo te direktive. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z Direktivo 2001/95/ES bi morali evropski organi za standarde izdelati evropske standarde. Takšni standardi naj bi zagotavljali, da proizvodi izpolnjujejo splošno varnostno zahtevo te direktive.

| (4) | Države članice in Komisija so v tesnem sodelovanju z evropskimi organi za standarde in po posvetovanju interesnih skupin opredelili plavajoče predmete za prosti čas, ki se uporabljajo na ali v vodi, kot skupino proizvodov, za katero je treba pripraviti evropske standarde na podlagi mandata, ki ga dodeli Komisija v skladu z Direktivo 2001/95/ES. Med opredeljene plavajoče predmete za prosti čas ne spadajo plavajoči predmeti, zajeti v Direktivi Sveta 88/378/EGS (2) v zvezi z varnostjo igrač, Direktivi Sveta 89/686/EGS (3) v zvezi z osebno zaščitno opremo in Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 94/25/ES (4) v zvezi s plovili za rekreacijo. |
| --- | --- |

(4)

Države članice in Komisija so v tesnem sodelovanju z evropskimi organi za standarde in po posvetovanju interesnih skupin opredelili plavajoče predmete za prosti čas, ki se uporabljajo na ali v vodi, kot skupino proizvodov, za katero je treba pripraviti evropske standarde na podlagi mandata, ki ga dodeli Komisija v skladu z Direktivo 2001/95/ES. Med opredeljene plavajoče predmete za prosti čas ne spadajo plavajoči predmeti, zajeti v Direktivi Sveta 88/378/EGS (2) v zvezi z varnostjo igrač, Direktivi Sveta 89/686/EGS (3) v zvezi z osebno zaščitno opremo in Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 94/25/ES (4) v zvezi s plovili za rekreacijo.

| (5) | Varnostne zahteve za te proizvode je treba pripraviti ob upoštevanju teh posvetovanj in razprav z organi oblasti držav članic. |
| --- | --- |

(5)

Varnostne zahteve za te proizvode je treba pripraviti ob upoštevanju teh posvetovanj in razprav z organi oblasti držav članic.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu z Direktivo 2001/95/ES – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu z Direktivo 2001/95/ES –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Proizvodi in opredelitve proizvodov

Ta odločba velja za plavajoče predmete za prosti čas, ki se uporabljajo na ali v vodi, so določeni v delu I Priloge in niso zajeti v nobeni zakonodaji EU, ki ureja specifične proizvode. Iz te odločbe so zlasti izvzeti plavajoči predmeti za prosti čas, zajeti v Direktivi 88/378/EGS, Direktivi 89/686/EGS in Direktivi 94/25/ES.

Člen 2

Varnostne zahteve

Varnostne zahteve za proizvode iz člena 1 so določene v delu II Priloge.

Člen 3

Naslovniki

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 21. aprila 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 11, 15.1.2002, str. 4.

1

(2)  UL L 187, 16.7.1988, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 93/68/EGS (UL L 220, 30.8.1993, str. 1).

2

(3)  UL L 399, 30.12.1989, str. 18. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

3

(4)  UL L 164, 30.6.1994, str. 15. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003.

4

---

PRILOGA

Varnostne zahteve za plavajoče predmete za prosti čas, ki se uporabljajo na ali v vodi

DEL I

Opredelitev proizvodov:

Plavajoči predmeti, zajeti v tej odločbi, so predmeti za prosti čas, ki se uporabljajo na ali v vodi in katerih plavanje je zagotovljeno z vzgonom s pomočjo napihovanja ali vgrajenih plavajočih materialov. Ti proizvodi niso zajeti v nobeni zakonodaji EU, ki ureja specifične proizvode, ki se uporabljajo na ali v vodi za dejavnosti v prostem času, kot je igranje v vodi, vodni športi, čolnarjenje, potapljanje in učenje plavanja, poleg najbolj tipičnih in tradicionalnih proizvodov v tem sektorju. Nekateri od teh proizvodov so že leta uveljavljeni na evropskem trgu, drugi pa so novi; na trgu se tudi ves čas pojavljajo novi proizvodi.

Večina teh proizvodov so deloma spremenjeni tradicionalni standardni proizvodi ali proizvodi, ki so predelani iz njih in razviti naprej. Vedno pogosteje se za uporabo v vodi prireja oprema za igrišča na kopnem.

Namen teh novih proizvodov je povečati užitek in zabavo, pa tudi povečati hitrost ali stopnjevati akcijo in vznemirljivost z novimi pustolovskimi aktivnostmi, kot sta „vožnja s tubo“ in „spust po divjih vodah“.

Plavajoči predmeti za prosti čas, zajeti v Direktivi 88/378/EGS v zvezi z varnostjo igrač, Direktivi 89/686/EGS v zvezi z osebno varovalno opremo in Direktivi 94/25/ES v zvezi s plovili za rekreacijo so izvzeti iz te odločbe.

Plavajoče predmete, zajete v tej odločbi, je treba glede na nameravano uporabo, pogonsko sredstvo in obliko razvrstiti v naslednje razrede:

Razred A: Plavajoči predmeti, namenjeni uporabi v statičnem položaju na ali v vodi. Položaj uporabnika nad plavajočo strukturo. Namenjeno bodisi individualni bodisi skupinski uporabi, predvsem pasivni. Praviloma brez mehanskega pogonskega sredstva. Naprave lahko imajo takšno obliko, ki zagotavlja stabilno plavanje, ali pa jih mora uporabnik uravnotežiti.

Izvzeti so predmeti z zaščitnimi funkcijami, zajeti v Direktivi 89/686/EGS. Prav tako so izvzeti tudi predmeti, oblikovani ali očitno namenjeni individualni uporabi otrok za igro v plitvi vodi, ki so zajeti v Direktivi 88/378/EGS.

Razred B: Plavajoči predmeti, namenjeni statični uporabi. Uporabnik je nameščen v plavajoči strukturi, ki obdaja uporabnikovo telo (razmeroma tesno se prilega). Naprave imajo lahko sistem, ki podpira telo, ali pa se mora uporabnik držati z rokami in dlanmi. Sistem, ki podpira telo, je lahko vgrajen sedež, pasovi ali druga držalna sredstva za uporabo v različnih telesnih držah (sedeči, stoječi, ležeči, klečeči ...). Telo uporabnika je bolj ali manj potopljeno v vodi. Običajno je zgornji del (od prsnega koša navzgor) nad vodo. Namenjeno bodisi individualni bodisi skupinski uporabi. Praviloma brez mehanskega pogonskega sredstva.

Izvzeti so predmeti z zaščitnimi funkcijami, zajeti v Direktivi 89/686/EGS. Prav tako so izvzeti tudi predmeti, oblikovani ali očitno namenjeni individualni uporabi otrok za igro v plitvi vodi, ki so zajeti v Direktivi 88/378/EGS.

Razred C: Plavajoči predmeti za dinamično uporabo, tj. uporabo pri veliki hitrosti. Položaj uporabnika je nad plavajočo strukturo ali v njej. Predmet ima lahko kabino ali sedež ali drugo sredstvo, ki podpira uporabnika. Napravo vleče zunanje pogonsko sredstvo. Uporabnik mora skrbeti za stabilno plavanje in varno smer za vlečno napravo.

Razred D: Plavajoči predmeti za aktivno uporabo, tj. plezanje, skakanje in kakršne koli s tem povezane aktivnosti. Ni značilne drže uporabnika. Namenjeno bodisi individualni bodisi skupinski uporabi. Praviloma brez mehanskega pogona. Izvzeti so predmeti z zaščitnimi funkcijami, zajeti v Direktivi 89/686/EGS. Prav tako so izvzeti tudi predmeti, oblikovani ali očitno namenjeni individualni uporabi otrok za igro v plitvi vodi, ki so zajeti v Direktivi 88/378/EGS.

Razred E: Napihljivi čolni za športne namene in prosti čas z vzgonom do 1 800 N ter dolžino trupa več kot 1,2 m in manj kot 2,5 m, merjeno glede na ustrezne usklajene standarde, kot je določeno v Direktivi 94/25/ES. Individualna in skupinska uporaba. Položaj uporabnika v plavajoči strukturi (široka kabina).

DEL II

A.   Tveganja

Glavna tveganja povezana s temi izdelki so nesreče, kot sta utopitev in skorajšnja utopitev.

Druga tveganja, povezana s posebnimi proizvodi, ki prav tako lahko povzročijo bolj ali manj resne poškodbe, vključujejo tveganja v zvezi z obliko proizvoda; mednje spadajo odnašanje, izguba opore, padec iz velike višine, zagozditev ali zapletanje nad ali pod vodno gladino, nenadna izguba vzgona, prevrnitev, hladni šok, pa tudi tveganja zaradi same narave njihove uporabe, kot so trčenje in udarec, ter tveganja zaradi vetrov, tokov in plimovanja.

B.   Splošne varnostne zahteve

Proizvodi morajo ustrezati splošni varnostni zahtevi iz Direktive 2001/95/ES in biti „varni“ v smislu člena 2(b) Direktive.

C.   Posebne varnostne zahteve

Pri uporabi splošne varnostne zahteve iz Direktive 2001/95/ES je treba upoštevati naslednje minimalne zahteve:

C.1.   Zahteve glede oblike proizvoda

Varnost same oblike je pomembnejša od varnosti na podlagi navodil. Uporabljeni materiali in način izdelave morajo ustrezati najsodobnejši tehnologiji, ob upoštevanju pričakovane uporabe predmetov in morebitnih posledic za zdravje uporabnika ter okolje.

Upoštevati je treba naslednje minimalne zahteve:

| (a) | stabilno plavanje v skladu z nameravano in predvidljivo uporabo; |
| --- | --- |

(a)

stabilno plavanje v skladu z nameravano in predvidljivo uporabo;

| (b) | minimalni vzgon in v primeru napihljivih predmetov preostali vzgon po odpovedi ene zračne komore. Poleg tega ohranitev funkcij, če je to primerno in zlasti pri nameravani ali verjetni skupinski uporabi; |
| --- | --- |

(b)

minimalni vzgon in v primeru napihljivih predmetov preostali vzgon po odpovedi ene zračne komore. Poleg tega ohranitev funkcij, če je to primerno in zlasti pri nameravani ali verjetni skupinski uporabi;

| (c) | enostaven prijem držalnih sredstev med uporabo; |
| --- | --- |

(c)

enostaven prijem držalnih sredstev med uporabo;

| (d) | enostavna rešitev v primeru prevrnitve, preprečitev vseh drugih oblik ujetja in zapletanja delov človeškega telesa; |
| --- | --- |

(d)

enostavna rešitev v primeru prevrnitve, preprečitev vseh drugih oblik ujetja in zapletanja delov človeškega telesa;

| (e) | sredstvo, ki olajša ponovno vkrcanje, zlasti če je predmet namenjen skupinski uporabi, kakor tudi držalno sredstvo za uporabo v vodi v primeru nesreče; |
| --- | --- |

(e)

sredstvo, ki olajša ponovno vkrcanje, zlasti če je predmet namenjen skupinski uporabi, kakor tudi držalno sredstvo za uporabo v vodi v primeru nesreče;

| (f) | zanesljiv mehanizem za hitri izklop za proizvode, ki se premikajo (vlečejo) pri veliki hitrosti. |
| --- | --- |

(f)

zanesljiv mehanizem za hitri izklop za proizvode, ki se premikajo (vlečejo) pri veliki hitrosti.

C.2.   Opozorila in informacije v zvezi s previdno uporabo proizvoda

Predstavitev in slikovna ponazoritev proizvoda, vidno in jasno označevanje in tudi kakršna koli opozorila in navodila za njegovo uporabo morajo biti popolnoma skladni, uporabniku morajo omogočati enostavno in jasno razumevanje in ne smejo podcenjevati tveganj za morebitne uporabnike, zlasti otroke.

Označevanje (vključno s piktogrami), povezano z opozorili ali primerno velikostjo, morajo biti med uporabo vidni. Piktogrami, ki so neposredno povezani z visokimi tveganji, morajo biti opremljeni z ustreznim besedilom. Bistvene informacije glede delovanja proizvoda in omejitev v zvezi z njim je treba predstaviti tako, da morebitnega uporabnika opozorijo že pred nakupom. Posebno pozornost je treba nameniti informacijam glede tveganj v zvezi z otroci. Upoštevati je treba naslednje minimalne zahteve:

| (a) | Kakršne koli potrebne omejitve uporabe, na primer v zvezi s številom uporabnikov, skupno težo, nevarnosti glede vetrov, tokov in plimovanja, zahtevami glede oddaljenosti od obale, visoko hitrostjo, medsebojnim vplivanjem z drugimi proizvodi ali predmeti, če se upravičeno predvideva, da se bo proizvod uporabljal z drugimi proizvodi ali v bližini nevarnih predmetov (varnostne razdalje); poleg tega je treba upoštevati tudi napačne uporabe proizvoda, ki jih je mogoče predvideti. |
| --- | --- |

(a)

Kakršne koli potrebne omejitve uporabe, na primer v zvezi s številom uporabnikov, skupno težo, nevarnosti glede vetrov, tokov in plimovanja, zahtevami glede oddaljenosti od obale, visoko hitrostjo, medsebojnim vplivanjem z drugimi proizvodi ali predmeti, če se upravičeno predvideva, da se bo proizvod uporabljal z drugimi proizvodi ali v bližini nevarnih predmetov (varnostne razdalje); poleg tega je treba upoštevati tudi napačne uporabe proizvoda, ki jih je mogoče predvideti.

| (b) | Vsi proizvodi morajo vsebovati svarilo „POZOR: Ne varuje pred utopitvijo. Samo za plavalce!“. |
| --- | --- |

(b)

Vsi proizvodi morajo vsebovati svarilo „POZOR: Ne varuje pred utopitvijo. Samo za plavalce!“.

| (c) | Priporočila glede uporabe primerne osebne varovalne opreme (OVO) proti utopitvi in za odpornost proti udarcem, če je to primerno. |
| --- | --- |

(c)

Priporočila glede uporabe primerne osebne varovalne opreme (OVO) proti utopitvi in za odpornost proti udarcem, če je to primerno.

| (d) | Navodila v zvezi z napihovanjem in tlačnimi pogoji, vzdrževanjem, popravilom, shranjevanjem in odstranitvijo, ob upoštevanju posebnih značilnosti teh proizvodov in njihove uporabe, ponavljajoče se uporabe v dolgih obdobjih ter procesa staranja. |
| --- | --- |

(d)

Navodila v zvezi z napihovanjem in tlačnimi pogoji, vzdrževanjem, popravilom, shranjevanjem in odstranitvijo, ob upoštevanju posebnih značilnosti teh proizvodov in njihove uporabe, ponavljajoče se uporabe v dolgih obdobjih ter procesa staranja.

| (e) | Proizvodi, namenjeni za skupine potrošnikov, ki so ob uporabi teh proizvodov v nevarnosti, zlasti za otroke, neplavalce in v nekaterih primerih ostarele, morajo vsebovati posebna opozorila. |
| --- | --- |

(e)

Proizvodi, namenjeni za skupine potrošnikov, ki so ob uporabi teh proizvodov v nevarnosti, zlasti za otroke, neplavalce in v nekaterih primerih ostarele, morajo vsebovati posebna opozorila.

---

Upravna komisija Evropskih skupnosti za socialno varnost delavcev migrantov

| 23.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 104/42 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 104/42

---

SKLEP št. 200

z dne 15. decembra 2004

o metodah dela in sestavi Tehnične komisije za obdelavo podatkov Upravne komisije za socialno varnost delavcev migrantov

(Besedilo velja za EGP)

(2005/324/ES)

UPRAVNA KOMISIJA ZA SOCIALNO VARNOST DELAVCEV MIGRANTOV JE –

ob upoštevanju člena 81(d) Uredbe Sveta (EGS) št. 1408/71 z dne 14. junija 1971 o uporabi sistemov socialne varnosti za zaposlene osebe in njihove družinske člane, ki se gibljejo v Skupnosti (1), v skladu s katerim Upravna komisija spodbuja in razvija sodelovanje med državami članicami s posodabljanjem postopkov za izmenjavo informacij, zlasti s prilagajanjem pretoka informacij med institucijami zaradi telematske izmenjave, in sicer ob upoštevanju razvoja obdelave podatkov v vsaki državi članici z namenom pospeševanja dodeljevanja dajatev,

ob upoštevanju člena 117c(1) Uredbe Sveta (EGS) št. 574/72 o določitvi postopka za izvajanje Uredbe (EGS) št. 1408/71 o uporabi sistemov socialne varnosti za zaposlene osebe in njihove družinske člane, ki se gibljejo v Skupnosti (2), v skladu s katerim Upravna komisija pripravi in določi metode dela in sestavo Tehnične komisije, ki v skladu s členi 117, 117a in 117b pred sprejemanjem odločitev predloži poročila in utemeljeno mnenje,

ob upoštevanju posledic širitve Evropske unije 1. maja 2004 za delovanje Tehnične komisije –

SKLENILA:

Člen 1

1.   Upravna komisija za socialno varnost delavcev migrantov ustanovi Tehnično komisijo za obdelavo podatkov, predvideno v členu 117c(1) Uredbe (EGS) št. 574/72. Imenuje se „Tehnična komisija“.

2.   Tehnična komisija ima naloge, določene v členu 117c(2) Uredbe (EGS) št. 574/72.

3.   Pristojnosti in pooblastila glede posebnih nalog Tehnične komisije sestavi Upravna komisija za socialno varnost delavcev migrantov, ki lahko te naloge spremeni v skladu z zahtevami.

Člen 2

Tehnična komisija po potrebi sprejme poročila in utemeljena mnenja na podlagi tehničnih dokumentov in študij. Od nacionalnih uprav lahko zahteva kakršne koli informacije, ki se ji zdijo pomembne za primerno izpolnjevanje nalog.

Člen 3

1.   Tehnično komisijo sestavljata dva člana iz vsake države članice, od katerih je eden imenovan za stalnega člana, drugi pa za njegovega namestnika. Vladni predstavnik države članice v Upravni komisiji posreduje imenovanja iz vsake države članice generalnemu sekretarju Upravne komisije.

2.   Poročila in utemeljena mnenja se sprejemajo z navadno večino vseh članov Tehnične komisije, pri čemer je vsaka država članica upravičena do enega glasu, ki ga odda stalni član oziroma namestnik ob njegovi odsotnosti. V poročilih ali utemeljenih mnenjih Tehnične komisije mora biti navedeno, ali so bila sprejeta soglasno ali z navadno večino. Če obstaja manjšina, je treba podrobno navesti njene sklepe ali pridržke.

3.   Predstavnik Komisije Evropskih skupnosti ali oseba, ki jo imenuje, deluje v Tehnični komisiji kot svetovalec.

Člen 4

Mesto predsednika Tehnične komisije vsakega pol leta zasede stalni član ali drug imenovani uradnik iz države, katere predstavnik v Upravni komisiji v istem obdobju zaseda mesto predsednika v navedeni komisiji. Predsednik Tehnične komisije poroča o dejavnostih Tehnične komisije, kot to zahteva predsednik Upravne komisije.

Člen 5

Tehnična komisija lahko sestavi ad hoc delovne skupine za obravnavanje posebnih vprašanj. Tehnična komisija opiše naloge za takšne delovne skupine, časovni razpored za dokončanje teh nalog in finančne posledice njihovega delovanja v okviru delovnega programa iz člena 7.

Člen 6

Sekretariat Upravne komisije pripravlja in organizira sestanke Tehnične komisije ter o njih sestavlja zapisnike.

Člen 7

Tehnična komisija predloži Upravni komisiji v odobritev podrobni delovni program. Tehnična komisija vsako leto tudi poroča Upravni komisiji o svojih dejavnostih in dosežkih v zvezi z delovnim programom in kakršnimi koli predlogi za njegovo spremembo.

Člen 8

Vsako predlagano dejavnost Tehnične komisije, katere stroške predvidoma krije Komisija Evropskih skupnosti, odobri predstavnik navedene institucije.

Člen 9

Jeziki Tehnične komisije so isti kot uradni jeziki institucij Skupnosti v skladu s členom 290 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.

Člen 10

Dopolnilna pravila iz priložene priloge veljajo tudi za Tehnično komisijo.

Člen 11

Ta sklep nadomesti Sklep Upravne komisije št. 169 (3).

Člen 12

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. marca 2005

Predsednik Upravne komisije

C.-J. VAN DEN BERG

---

(1)  UL L 149, 5.7.1971, str. 2. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 631/2004 (UL L 100, 6.4.2004, str. 1).

1

(2)  UL L 74, 27.3.1972, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 631/2004.

2

(3)  UL L 195, 11.7.1998, str. 46.

3

---

PRILOGA

DOPOLNILNA PRAVILA TEHNIČNE KOMISIJE

1.   Udeležba na sestankih

| (a) | Če se predsednik ne more udeležiti sestanka Tehnične komisije, prevzame funkcijo predsednika njegov namestnik. |
| --- | --- |

(a)

Če se predsednik ne more udeležiti sestanka Tehnične komisije, prevzame funkcijo predsednika njegov namestnik.

| (b) | Na sestankih Tehnične komisije lahko spremlja člane eden ali več dodatnih strokovnjakov, kadar je to potrebno zaradi narave obravnavanih zadev. Praviloma je lahko vsaka delegacija sestavljena iz največ štirih oseb. |
| --- | --- |

(b)

Na sestankih Tehnične komisije lahko spremlja člane eden ali več dodatnih strokovnjakov, kadar je to potrebno zaradi narave obravnavanih zadev. Praviloma je lahko vsaka delegacija sestavljena iz največ štirih oseb.

| (c) | Predstavnik Komisije Evropskih skupnosti ali član sekretariata ali katera koli druga oseba, ki jo določi generalni sekretar Upravne komisije, se udeleži vseh sestankov Tehnične komisije ali njenih ad hoc delovnih skupin. Teh sestankov se lahko udeležijo tudi predstavniki drugih oddelkov Komisije Evropskih skupnosti, kadar je to primerno za obravnavano vprašanje. |
| --- | --- |

(c)

Predstavnik Komisije Evropskih skupnosti ali član sekretariata ali katera koli druga oseba, ki jo določi generalni sekretar Upravne komisije, se udeleži vseh sestankov Tehnične komisije ali njenih ad hoc delovnih skupin. Teh sestankov se lahko udeležijo tudi predstavniki drugih oddelkov Komisije Evropskih skupnosti, kadar je to primerno za obravnavano vprašanje.

2.   Glasovanje

| (a) | Kadar zaseda mesto predsednika stalni član Tehnične komisije, glasuje namesto njega njegov namestnik. |
| --- | --- |

(a)

Kadar zaseda mesto predsednika stalni član Tehnične komisije, glasuje namesto njega njegov namestnik.

| (b) | Vsakega člana, ki je pri glasovanju navzoč in se vzdrži glasovanja, predsednik vpraša za razloge, zakaj se je vzdržal. |
| --- | --- |

(b)

Vsakega člana, ki je pri glasovanju navzoč in se vzdrži glasovanja, predsednik vpraša za razloge, zakaj se je vzdržal.

| (c) | Kadar se glasovanja vzdrži večina navzočih članov, velja, da predlog, o katerem se je glasovalo, ni bil obravnavan. |
| --- | --- |

(c)

Kadar se glasovanja vzdrži večina navzočih članov, velja, da predlog, o katerem se je glasovalo, ni bil obravnavan.

3.   Dnevni red

| (a) | Začasni dnevni red vsakega sestanka Tehnične komisije pripravi sekretariat ob posvetovanju s predsednikom Tehnične komisije. Sekretariat lahko, preden predlaga vključitev točke na dnevni red, po potrebi prosi zadevne delegacije, da pisno predstavijo svoja mnenja o tem vprašanju. |
| --- | --- |

(a)

Začasni dnevni red vsakega sestanka Tehnične komisije pripravi sekretariat ob posvetovanju s predsednikom Tehnične komisije. Sekretariat lahko, preden predlaga vključitev točke na dnevni red, po potrebi prosi zadevne delegacije, da pisno predstavijo svoja mnenja o tem vprašanju.

| (b) | Začasni dnevni red načeloma obsega točke, za katere je sekretariat Upravne komisije vsaj 20 delovnih dni pred začetkom sestanka prejel zahtevek člana ali predstavnika Komisije Evropskih skupnosti in, kjer je primerno, opombe v zvezi s tem zahtevkom. |
| --- | --- |

(b)

Začasni dnevni red načeloma obsega točke, za katere je sekretariat Upravne komisije vsaj 20 delovnih dni pred začetkom sestanka prejel zahtevek člana ali predstavnika Komisije Evropskih skupnosti in, kjer je primerno, opombe v zvezi s tem zahtevkom.

| (c) | Začasni dnevni red se mora vsaj 10 delovnih dni pred začetkom vsakega sestanka poslati članom Tehnične komisije, predstavniku Komisije Evropskih skupnosti in vsaki drugi osebi, katere udeležba se pričakuje. Dokumenti v zvezi s točkami dnevnega reda se pošljejo takoj, ko so na voljo. |
| --- | --- |

(c)

Začasni dnevni red se mora vsaj 10 delovnih dni pred začetkom vsakega sestanka poslati članom Tehnične komisije, predstavniku Komisije Evropskih skupnosti in vsaki drugi osebi, katere udeležba se pričakuje. Dokumenti v zvezi s točkami dnevnega reda se pošljejo takoj, ko so na voljo.

| (d) | Na začetku vsakega sestanka Tehnična komisija odobri njegov dnevni red. Da se nanj vključijo katere koli točke poleg tistih z začasnega dnevnega reda, je potreben soglasno sprejet sklep Tehnične komisije. Člani Tehnične komisije lahko, razen v nujnih primerih, do naslednjega sestanka zadržijo končno mnenje glede točk z začasnega dnevnega reda, za katere niso prejeli ustreznih dokumentov v svojem jeziku pet delovnih dni pred začetkom sestanka. |
| --- | --- |

(d)

Na začetku vsakega sestanka Tehnična komisija odobri njegov dnevni red. Da se nanj vključijo katere koli točke poleg tistih z začasnega dnevnega reda, je potreben soglasno sprejet sklep Tehnične komisije. Člani Tehnične komisije lahko, razen v nujnih primerih, do naslednjega sestanka zadržijo končno mnenje glede točk z začasnega dnevnega reda, za katere niso prejeli ustreznih dokumentov v svojem jeziku pet delovnih dni pred začetkom sestanka.

4.   Ad hoc delovne skupine

| (a) | Ad hoc delovnim skupinam predseduje strokovnjak, ki ga določi predsednik Tehnične komisije po posvetovanju s predstavnikom Komisije Evropskih skupnosti ali, če to ni mogoče, strokovnjak, ki predstavlja državo, katere predstavnik v Upravni komisiji zaseda mesto predsednika v navedeni komisiji. |
| --- | --- |

(a)

Ad hoc delovnim skupinam predseduje strokovnjak, ki ga določi predsednik Tehnične komisije po posvetovanju s predstavnikom Komisije Evropskih skupnosti ali, če to ni mogoče, strokovnjak, ki predstavlja državo, katere predstavnik v Upravni komisiji zaseda mesto predsednika v navedeni komisiji.

| (b) | Predsednik ad hoc delovne skupine je povabljen na sestanek Tehnične komisije, na katerem se razpravlja o poročilu navedene ad hoc delovne skupine. |
| --- | --- |

(b)

Predsednik ad hoc delovne skupine je povabljen na sestanek Tehnične komisije, na katerem se razpravlja o poročilu navedene ad hoc delovne skupine.

5.   Upravne zadeve

| (a) | Predsednik Tehnične komisije lahko sekretariatu da kakršna koli navodila za prihodnje sestanke in izvajanje dejavnosti v okviru nalog Tehnične komisije. |
| --- | --- |

(a)

Predsednik Tehnične komisije lahko sekretariatu da kakršna koli navodila za prihodnje sestanke in izvajanje dejavnosti v okviru nalog Tehnične komisije.

| (b) | Tehnična komisija se skliče z vabilom, ki ga sekretariat po posvetovanju s predsednikom Tehnične komisije pošlje članom in predstavniku Komisije Evropskih skupnosti 10 delovnih dni pred sestankom. |
| --- | --- |

(b)

Tehnična komisija se skliče z vabilom, ki ga sekretariat po posvetovanju s predsednikom Tehnične komisije pošlje članom in predstavniku Komisije Evropskih skupnosti 10 delovnih dni pred sestankom.

| (c) | Na vsakem sestanku se sestavi zapisnik, ki se načeloma odobri na naslednjem sestanku. |
| --- | --- |

(c)

Na vsakem sestanku se sestavi zapisnik, ki se načeloma odobri na naslednjem sestanku.

---

Popravki

| 23.4.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 104/46 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 104/46

---

Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 607/2005 z dne 18. aprila 2005 o četrti spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1763/2004 o uvedbi določenih omejevalnih ukrepov v podporo učinkovitemu izvajanju mandata Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ)

(
  Uradni list Evropske unije L 100 z dne 20. aprila 2005
  )

Na strani 18, Priloga, točka 2(c):

namesto:

„Lukić, Milan. Datum rojstva: 6.9.1967. Kraj rojstva: Višegrad, Bosna in Hercegovina. Državljanstvo: (a) Bosne in Hercegovine, (b) morda Srbije in Črne gore.“,

beri:

„Lukić, Sreten. Datum rojstva: 28.3.1955. Kraj rojstva: Višegrad, Bosna in Hercegovina. Državljanstvo: Srbije in Črne gore.“

---