# Den Europæiske Unions L 104/23.

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 104 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 48. årgang23. april 2005 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 104

Dansk udgave

Retsforskrifter

48. årgang23. april 2005

---

| Indhold | | I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 625/2005 af 22. april 2005 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 1 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 626/2005 af 22. april 2005 om suspension af opkøb af smør i visse medlemsstater | 3 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 627/2005 den 22. april 2005 om ophævelse af forordning (EF) nr. 206/2005 om indførelse af endelige beskyttelsesforanstaltninger mod importen af opdrættede laks | 4 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 628/2005 af 22. april 2005 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af opdrættede laks med oprindelse i Norge | 5 |

Indhold

I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

Kommissionens forordning (EF) nr. 625/2005 af 22. april 2005 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

1

Kommissionens forordning (EF) nr. 626/2005 af 22. april 2005 om suspension af opkøb af smør i visse medlemsstater

3

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 627/2005 den 22. april 2005 om ophævelse af forordning (EF) nr. 206/2005 om indførelse af endelige beskyttelsesforanstaltninger mod importen af opdrættede laks

4

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 628/2005 af 22. april 2005 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af opdrættede laks med oprindelse i Norge

5

| | | II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Rådet |
| | * | Rådets afgørelse af 14. april 2005 om afslutning af konsultationsproceduren med Republikken Guinea i henhold til Cotonou-aftalens artikel 96 | 33 |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens beslutning af 26. februar 2005 om en anmodning fra Det Forenede Kongerige i henhold til artikel 9 i Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik
  (meddelt under nummer K(2005) 411) | 37 |
| | * | Kommissionens beslutning af 21. april 2005 om sikkerhedskrav, der skal opfyldes af de europæiske standarder for flydende fritidsartikler til brug på eller i vandet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF
  (meddelt under nummer K(2005) 1209)

   (
  1
  ) | 39 |
| | | De Europæiske Fællesskabers Administrative Kommission for Vandrende Arbejdstageres Sociale Sikring |
| | * | Afgørelse nr. 200 af 15. december 2004 om sammensætningen af Det Tekniske Udvalg for Databehandling under Den Administrative Kommission for Vandrende Arbejdstageres Sociale Sikring og om dette udvalgs virksomhed (
  1
  ) | 42 |

II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Rådet

*

Rådets afgørelse af 14. april 2005 om afslutning af konsultationsproceduren med Republikken Guinea i henhold til Cotonou-aftalens artikel 96

33

Kommissionen

*

Kommissionens beslutning af 26. februar 2005 om en anmodning fra Det Forenede Kongerige i henhold til artikel 9 i Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik
  (meddelt under nummer K(2005) 411)

(meddelt under nummer K(2005) 411)

37

*

Kommissionens beslutning af 21. april 2005 om sikkerhedskrav, der skal opfyldes af de europæiske standarder for flydende fritidsartikler til brug på eller i vandet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF
  (meddelt under nummer K(2005) 1209)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2005) 1209)

1

39

De Europæiske Fællesskabers Administrative Kommission for Vandrende Arbejdstageres Sociale Sikring

*

Afgørelse nr. 200 af 15. december 2004 om sammensætningen af Det Tekniske Udvalg for Databehandling under Den Administrative Kommission for Vandrende Arbejdstageres Sociale Sikring og om dette udvalgs virksomhed (
  1
  )

1

42

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens forordning (EF) nr. 607/2005 af 18. april 2005 om fjerde ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1763/2004 om indførelse af visse restriktive foranstaltninger til støtte for den effektive gennemførelse af mandatet for Det Internationale Krigsforbrydertribunal vedrørende det Tidligere Jugoslavien (ICTY) (EUT L 100 af 20.4.2005) | 46 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til Kommissionens forordning (EF) nr. 607/2005 af 18. april 2005 om fjerde ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1763/2004 om indførelse af visse restriktive foranstaltninger til støtte for den effektive gennemførelse af mandatet for Det Internationale Krigsforbrydertribunal vedrørende det Tidligere Jugoslavien (ICTY) (EUT L 100 af 20.4.2005)

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

| 23.4.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 104/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 104/1

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 625/2005

af 22. april 2005

om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/94 af 21. december 1994 om gennemførelsesbestemmelser til importordningen for frugt og grøntsager (1), særlig artikel 4, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag.

| (2) | Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — |
| --- | --- |

(2)

Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 3223/94, fastsættes som anført i tabellen i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 23. april 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. april 2005.

På Kommissionens vegne

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EFT L 337 af 24.12.1994, s. 66. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1947/2002 (EFT L 299 af 1.11.2002, s. 17).

1

---

BILAG

til Kommissionens forordning af 22. april 2005 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | 052 | 112,8 |
| 204 | 98,4 |
| 212 | 118,7 |
| 624 | 168,0 |
| 999 | 124,5 |
| 0707 00 05 | 052 | 139,7 |
| 204 | 60,1 |
| 999 | 99,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 100,3 |
| 204 | 32,6 |
| 999 | 66,5 |
| 0805 10 20 | 052 | 50,6 |
| 204 | 46,8 |
| 212 | 56,8 |
| 220 | 48,5 |
| 400 | 51,4 |
| 624 | 59,0 |
| 999 | 52,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 42,8 |
| 388 | 67,6 |
| 400 | 58,9 |
| 528 | 64,2 |
| 624 | 62,2 |
| 999 | 59,1 |
| 0808 10 80 | 388 | 86,3 |
| 400 | 128,6 |
| 404 | 108,7 |
| 508 | 69,7 |
| 512 | 74,2 |
| 524 | 68,1 |
| 528 | 63,1 |
| 720 | 81,7 |
| 804 | 104,1 |
| 999 | 87,2 |
| 0808 20 50 | 388 | 83,7 |
| 512 | 66,3 |
| 528 | 67,0 |
| 720 | 32,9 |
| 999 | 62,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

052

112,8

204

98,4

212

118,7

624

168,0

999

124,5

0707 00 05

052

139,7

204

60,1

999

99,9

0709 90 70

052

100,3

204

32,6

999

66,5

0805 10 20

052

50,6

204

46,8

212

56,8

220

48,5

400

51,4

624

59,0

999

52,2

0805 50 10

052

42,8

388

67,6

400

58,9

528

64,2

624

62,2

999

59,1

0808 10 80

388

86,3

400

128,6

404

108,7

508

69,7

512

74,2

524

68,1

528

63,1

720

81,7

804

104,1

999

87,2

0808 20 50

388

83,7

512

66,3

528

67,0

720

32,9

999

62,5

---

(1)  Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2081/2003 (EUT L 313 af 28.11.2003, s. 11). Koden »999« repræsenterer »anden oprindelse«.

---

| 23.4.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 104/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 104/3

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 626/2005

af 22. april 2005

om suspension af opkøb af smør i visse medlemsstater

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1255/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for mælk og mejeriprodukter (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 2771/1999 af 16. december 1999 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1255/1999 for så vidt angår interventionsforanstaltninger på markedet for smør og fløde (2), særlig artikel 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I artikel 2 i forordning (EF) nr. 2771/1999 fastsættes det, at opkøb i en medlemsstat indledes og suspenderes af Kommissionen, når det er konstateret, at markedsprisen i den pågældende medlemsstat i to på hinanden følgende uger enten har været mindre end eller lig med eller over 92 % af interventionsprisen. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 2 i forordning (EF) nr. 2771/1999 fastsættes det, at opkøb i en medlemsstat indledes og suspenderes af Kommissionen, når det er konstateret, at markedsprisen i den pågældende medlemsstat i to på hinanden følgende uger enten har været mindre end eller lig med eller over 92 % af interventionsprisen.

| (2) | Den seneste liste over medlemsstater, hvor interventionen er suspenderet, er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 592/2005 (3). Denne liste bør tilpasses efter de nye markedspriser, som Slovakiet og Det Forenede Kongerige har indberettet i medfør af artikel 8 i forordning (EF) nr. 2771/1999. Af klarhedshensyn bør denne liste erstattes af en ny, og forordning (EF) nr. 592/2005 bør ophæves — |
| --- | --- |

(2)

Den seneste liste over medlemsstater, hvor interventionen er suspenderet, er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 592/2005 (3). Denne liste bør tilpasses efter de nye markedspriser, som Slovakiet og Det Forenede Kongerige har indberettet i medfør af artikel 8 i forordning (EF) nr. 2771/1999. Af klarhedshensyn bør denne liste erstattes af en ny, og forordning (EF) nr. 592/2005 bør ophæves —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De opkøb af smør, der er fastsat i artikel 6, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1255/1999, suspenderes i Belgien, Danmark, Cypern, Ungarn, Malta, Grækenland, Luxembourg, Nederlandene, Østrig, Slovenien, Finland og Det Forenede Kongerige.

Artikel 2

Forordning (EF) nr. 592/2005 ophæves.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft den 23. april 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. april 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 160 af 26.6.1999, s. 48. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 186/2004 (EUT L 29 af 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EFT L 333 af 24.12.1999, s. 11. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2250/2004 (EUT L 381 af 28.12.2004, s. 25).

2

(3)  EUT L 98 af 16.4.2005, s. 19.

3

---

| 23.4.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 104/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 104/4

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 627/2005

den 22. april 2005

om ophævelse af forordning (EF) nr. 206/2005 om indførelse af endelige beskyttelsesforanstaltninger mod importen af opdrættede laks

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 3285/94 af 22. december 1994 om den fælles importordning og om ophævelse af forordning (EF) nr. 518/94 (1), særlig artikel 21, stk. 2, litra b),

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 519/94 af 7. marts 1994 om den fælles ordning for indførsel fra visse tredjelande og ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1765/82, (EØF) nr. 1766/82 og (EØF) nr. 3420/83 (2), særlig artikel 18, stk. 2, litra b), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 6. marts 2004 indledte Kommissionen en beskyttelsesundersøgelse vedrørende importen af opdrættede laks til Fællesskabet. Den 4. februar 2005 indførte Kommissionen endelige beskyttelsesforanstaltninger ved Kommissionens forordning (EF) nr. 206/2005 (3). |
| --- | --- |

(1)

Den 6. marts 2004 indledte Kommissionen en beskyttelsesundersøgelse vedrørende importen af opdrættede laks til Fællesskabet. Den 4. februar 2005 indførte Kommissionen endelige beskyttelsesforanstaltninger ved Kommissionens forordning (EF) nr. 206/2005 (3).

| (2) | Den 23. oktober 2004 indledte Kommissionen en antidumpingundersøgelse af importen af opdrættet laks med oprindelse i Norge. Den 22. april 2005 vedtog Kommissionen midlertidige antidumpingforanstaltninger ved Kommissionens forordning (EF) nr. 628/2005 (4). |
| --- | --- |

(2)

Den 23. oktober 2004 indledte Kommissionen en antidumpingundersøgelse af importen af opdrættet laks med oprindelse i Norge. Den 22. april 2005 vedtog Kommissionen midlertidige antidumpingforanstaltninger ved Kommissionens forordning (EF) nr. 628/2005 (4).

| (3) | De endelige beskyttelsesforanstaltninger på importen af opdrættet laks uanset oprindelse blev indført efter en undersøgelse, der omfattede perioden 2000-2003. Efter at man foreløbig havde fastslået, at importen fra Norge fortsat var steget i perioden fra 1. oktober 2003 til 30. september 2004, og at der var tale om skadelig dumping, vedtog Kommissionen midlertidige antidumpingforanstaltninger mod importen af opdrættet laks fra Norge. |
| --- | --- |

(3)

De endelige beskyttelsesforanstaltninger på importen af opdrættet laks uanset oprindelse blev indført efter en undersøgelse, der omfattede perioden 2000-2003. Efter at man foreløbig havde fastslået, at importen fra Norge fortsat var steget i perioden fra 1. oktober 2003 til 30. september 2004, og at der var tale om skadelig dumping, vedtog Kommissionen midlertidige antidumpingforanstaltninger mod importen af opdrættet laks fra Norge.

| (4) | Importen af opdrættet laks fra Norge tegnede sig fra 1. oktober 2003 til 30. september 2004 for ca. 60 % af fællesskabsmarkedet og ca. 75 % af den samlede import til Fællesskabet. I forordning (EF) nr. 206/2005 konstaterede Kommissionen imidlertid, at den betydelige importstigning havde haft en katastrofal virkning på fællesskabsproducenternes rentabilitet, fordi den også havde tvunget priserne ned. De midlertidige antidumpingforanstaltninger, der er indført på importen af opdrættet laks med oprindelse i Norge, skulle fjerne det element af illoyal pris, der er forbundet med denne import. Foranstaltningerne ventes også at ville lægge en dæmper på stigningen i importmængderne af laks med oprindelse i Norge, som er Fællesskabets største importkilde. På grund af de særlige omstændigheder i denne sag skønner man derfor, at antidumpingforanstaltningerne er tilstrækkelige til at afhjælpe den skade, som EF-erhvervsgrenen nu lider, og at det ikke længere er nødvendigt at opretholde beskyttelsesforanstaltningerne; de bør derfor ophæves, samtidig med at antidumpingforanstaltningerne træder i kraft — |
| --- | --- |

(4)

Importen af opdrættet laks fra Norge tegnede sig fra 1. oktober 2003 til 30. september 2004 for ca. 60 % af fællesskabsmarkedet og ca. 75 % af den samlede import til Fællesskabet. I forordning (EF) nr. 206/2005 konstaterede Kommissionen imidlertid, at den betydelige importstigning havde haft en katastrofal virkning på fællesskabsproducenternes rentabilitet, fordi den også havde tvunget priserne ned. De midlertidige antidumpingforanstaltninger, der er indført på importen af opdrættet laks med oprindelse i Norge, skulle fjerne det element af illoyal pris, der er forbundet med denne import. Foranstaltningerne ventes også at ville lægge en dæmper på stigningen i importmængderne af laks med oprindelse i Norge, som er Fællesskabets største importkilde. På grund af de særlige omstændigheder i denne sag skønner man derfor, at antidumpingforanstaltningerne er tilstrækkelige til at afhjælpe den skade, som EF-erhvervsgrenen nu lider, og at det ikke længere er nødvendigt at opretholde beskyttelsesforanstaltningerne; de bør derfor ophæves, samtidig med at antidumpingforanstaltningerne træder i kraft —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Eneste artikel

Forordning (EF) nr. 206/2005 ophæves.

Denne forordning træder i kraft den 27. april 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. april 2005.

På Kommissionens vegne

Peter MANDELSON

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 349 af 31.12.1994, s. 53. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2200/2004 (EUT L 374 af 22.12.2004, s. 1).

1

(2)  EFT L 67 af 10.3.1994, s. 89. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 427/2003 (EUT L 65 af 8.3.2003, s. 1).

2

(3)  EUT L 33 af 5.2.2005, s. 8.

3

(4)  Se side 5 i denne EUT.

4

---

| 23.4.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 104/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 104/5

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 628/2005

af 22. april 2005

om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af opdrættede laks med oprindelse i Norge

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (i det følgende benævnt »grundforordningen«), særlig artikel 7,

efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   PROCEDURE

1.1.   Ophævede foranstaltninger

| (1) | Kommissionen indledte den 6. marts 2004 i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 3285/94 (2) og (EF) nr. 519/94 (3),en beskyttelsesundersøgelse vedrørende importen af opdrættede laks. Kommissionen indførte den 5. februar 2005 ved forordning (EF) nr. 206/2005 (4) endelige beskyttelsesforanstaltninger i form af toldkontingenter kombineret med en mindsteimportpris. De endelige beskyttelsesforanstaltninger gælder fra 6. februar 2005 og vil gradvis blive liberaliseret i løbet af deres anvendelsesperiode. Den 23. april 2005 blev Kommissionens forordning (EF) nr. 206/2005 ophævet ved Kommissionens forordning (EF) nr. 627/2005 (5). |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen indledte den 6. marts 2004 i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 3285/94 (2) og (EF) nr. 519/94 (3),en beskyttelsesundersøgelse vedrørende importen af opdrættede laks. Kommissionen indførte den 5. februar 2005 ved forordning (EF) nr. 206/2005 (4) endelige beskyttelsesforanstaltninger i form af toldkontingenter kombineret med en mindsteimportpris. De endelige beskyttelsesforanstaltninger gælder fra 6. februar 2005 og vil gradvis blive liberaliseret i løbet af deres anvendelsesperiode. Den 23. april 2005 blev Kommissionens forordning (EF) nr. 206/2005 ophævet ved Kommissionens forordning (EF) nr. 627/2005 (5).

1.2.   Indledning

| (2) | Sideløbende med beskyttelsesundersøgelsen blev der den 8. september 2004 indgivet en klage vedrørende importen af opdrættede laks med oprindelse i Norge af EU Salmon Producers Group (gruppen af lakseproducenter i EU) (i det følgende benævnt »klageren«), der tegner sig for en betydelig del af produktionen af opdrættede laks i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(2)

Sideløbende med beskyttelsesundersøgelsen blev der den 8. september 2004 indgivet en klage vedrørende importen af opdrættede laks med oprindelse i Norge af EU Salmon Producers Group (gruppen af lakseproducenter i EU) (i det følgende benævnt »klageren«), der tegner sig for en betydelig del af produktionen af opdrættede laks i Fællesskabet.

| (3) | Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted i forbindelse med nævnte vare, og at der forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket blev anset for at være tilstrækkeligt til at berettige indledningen af en procedure. |
| --- | --- |

(3)

Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted i forbindelse med nævnte vare, og at der forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket blev anset for at være tilstrækkeligt til at berettige indledningen af en procedure.

| (4) | Proceduren blev indledt den 23. oktober 2004 med offentliggørelsen af en indledningsmeddelelse (6). |
| --- | --- |

(4)

Proceduren blev indledt den 23. oktober 2004 med offentliggørelsen af en indledningsmeddelelse (6).

1.3.   Undersøgelsesperiode

| (5) | Dumping- og skadesundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. oktober 2003 til den 30. september 2004 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden«). Med hensyn til de relevante tendenser for vurderingen af skade foretog Kommissionen en analyse af data for perioden fra den 1. januar 2001 til den 30. september 2004 (i det følgende benævnt »den betragtede periode«). Den periode, der blev anvendt for undersøgelsesresultaterne vedrørende underbud, målprisunderbud og afhjælpning af skade, er den nævnte undersøgelsesperiode. |
| --- | --- |

(5)

Dumping- og skadesundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. oktober 2003 til den 30. september 2004 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden«). Med hensyn til de relevante tendenser for vurderingen af skade foretog Kommissionen en analyse af data for perioden fra den 1. januar 2001 til den 30. september 2004 (i det følgende benævnt »den betragtede periode«). Den periode, der blev anvendt for undersøgelsesresultaterne vedrørende underbud, målprisunderbud og afhjælpning af skade, er den nævnte undersøgelsesperiode.

1.4.   Parter, der er berørt af proceduren

| (6) | Kommissionen underrettede officielt klageren, de norske producenter, forhandlere, importører, leverandører, brugere og sammenslutninger, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanter for Norge om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen underrettede officielt klageren, de norske producenter, forhandlere, importører, leverandører, brugere og sammenslutninger, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanter for Norge om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.

| (7) | Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige til en foreløbig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og Fællesskabets interesser. Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle de parter, som den vidste var berørt af sagen, og til alle andre eksportører, som havde givet sig til kende inden for de frister, der er fastsat i indledningsmeddelelsen. Følgende interesserede parter samarbejdede med Kommissionen og tilkendegav deres synspunkter: 102 norske eksportører og forhandlere, 24 fællesskabsproducenter, en sammenslutning af fællesskabsproducenter, 15 importører, brugere og forarbejdningsvirksomheder, fire brugersammenslutninger, en forbrugerorganisation og to leverandører. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende selskaber:






  (a) | Producenter i Fællesskabet:







  — | Celtic Atlantic Salmon Ltd (Killary), Renvyle, Co Galway, Irland |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige til en foreløbig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og Fællesskabets interesser. Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle de parter, som den vidste var berørt af sagen, og til alle andre eksportører, som havde givet sig til kende inden for de frister, der er fastsat i indledningsmeddelelsen. Følgende interesserede parter samarbejdede med Kommissionen og tilkendegav deres synspunkter: 102 norske eksportører og forhandlere, 24 fællesskabsproducenter, en sammenslutning af fællesskabsproducenter, 15 importører, brugere og forarbejdningsvirksomheder, fire brugersammenslutninger, en forbrugerorganisation og to leverandører. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende selskaber:

(a)

Producenter i Fællesskabet:

—

Celtic Atlantic Salmon Ltd (Killary), Renvyle, Co Galway, Irland

| — | Hoove Salmon Ltd, Whiteness Shetland, Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |

—

Hoove Salmon Ltd, Whiteness Shetland, Det Forenede Kongerige

| — | Loch Duart Ltd, Scourie By Lairg, Sutherland, Skotland, Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |

—

Loch Duart Ltd, Scourie By Lairg, Sutherland, Skotland, Det Forenede Kongerige

| — | Orkney Sea Farms Ltd, Glasgow, Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |

—

Orkney Sea Farms Ltd, Glasgow, Det Forenede Kongerige

| — | West Minch Salmon Ltd, Sidinish Salmon Ltd, Benbecula, Western Isles, Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |

—

West Minch Salmon Ltd, Sidinish Salmon Ltd, Benbecula, Western Isles, Det Forenede Kongerige

| — | Wester Ross Salmon, Inverness, Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |

—

Wester Ross Salmon, Inverness, Det Forenede Kongerige

| (b) | Eksportører







  — | Marine Harvest Bolga AS, N-8158, Norge |
| --- | --- | --- |

(b)

Eksportører

—

Marine Harvest Bolga AS, N-8158, Norge

| — | Fjord Seafood Norway AS, Toftsundet, N-8900 Brønnøysund, Norge |
| --- | --- |

—

Fjord Seafood Norway AS, Toftsundet, N-8900 Brønnøysund, Norge

| — | Pan Fish Norway AS, Grimmergata 5, N-6002 Ålesund, Norge |
| --- | --- |

—

Pan Fish Norway AS, Grimmergata 5, N-6002 Ålesund, Norge

| — | Stolt Sea Farm AS, Postboks 370, Sentrum N-0102 Oslo, Norge |
| --- | --- |

—

Stolt Sea Farm AS, Postboks 370, Sentrum N-0102 Oslo, Norge

| — | Follalaks AS, N-8286 Nordfold, Norge |
| --- | --- |

—

Follalaks AS, N-8286 Nordfold, Norge

| — | Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, N-8455 Stokmarknes, Norge |
| --- | --- |

—

Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, N-8455 Stokmarknes, Norge

| — | Hydrotech AS, Bentnesveien 50, N-6512 Kristiansund, Norge |
| --- | --- |

—

Hydrotech AS, Bentnesveien 50, N-6512 Kristiansund, Norge

| — | Grieg Seafood AS, Postboks 234, N-5804 Bergen, Norge |
| --- | --- |

—

Grieg Seafood AS, Postboks 234, N-5804 Bergen, Norge

| — | Seafarm Invest AS, N-8764 Lovund, Norge |
| --- | --- |

—

Seafarm Invest AS, N-8764 Lovund, Norge

| — | Sinkaberg-Hansen AS, Postboks 134, N-7901 Rorvik, Norge |
| --- | --- |

—

Sinkaberg-Hansen AS, Postboks 134, N-7901 Rorvik, Norge

| (c) | Importører/Forarbejdningsvirksomheder/Brugere







  — | Labeyrie, St. Vincent de Tyrosse, Frankrig |
| --- | --- | --- |

(c)

Importører/Forarbejdningsvirksomheder/Brugere

—

Labeyrie, St. Vincent de Tyrosse, Frankrig

| — | Laschinger GmbH, Bischofsmais, Tyskland |
| --- | --- |

—

Laschinger GmbH, Bischofsmais, Tyskland

| (8) | Alle interesserede parter, som anmodede om at blive hørt og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt. |
| --- | --- |

(8)

Alle interesserede parter, som anmodede om at blive hørt og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.

| (9) | I indledningsmeddelelsen angav Kommissionen, at den i betragtning af det store antal eksportører af den pågældende vare i Norge og det store antal producenter af varen i Fællesskabet påtænkte at anvende stikprøver i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(9)

I indledningsmeddelelsen angav Kommissionen, at den i betragtning af det store antal eksportører af den pågældende vare i Norge og det store antal producenter af varen i Fællesskabet påtænkte at anvende stikprøver i undersøgelsen.

2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

2.1.   Den pågældende vare

| (10) | Den pågældende vare er opdrættede (ikke vilde) laks, også fileterede, ferske, kølede eller frosne. Denne definition dækker ikke andre lignende opdrættede fiskeprodukter såsom store fjeldørred, biomasse (levende laks), vildlaks og yderligere forarbejdede typer såsom røget laks. |
| --- | --- |

(10)

Den pågældende vare er opdrættede (ikke vilde) laks, også fileterede, ferske, kølede eller frosne. Denne definition dækker ikke andre lignende opdrættede fiskeprodukter såsom store fjeldørred, biomasse (levende laks), vildlaks og yderligere forarbejdede typer såsom røget laks.

| (11) | Varen tariferes for øjeblikket under KN-kode ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 og ex 0304 20 13 svarende til forskellige fremtrædelsesformer af varen (ferske eller kølede hele fisk, ferske eller kølede fileter, frosne hele fisk og frosne fileter). På grundlag af de fysiske egenskaber, produktionsprocessen og det forhold, at forbrugerne anser alle former for opdrættede laks for at være indbyrdes udskiftelige, blev det fastslået, at alle opdrættede laks udgør en og samme vare. De forskellige fremtrædelsesformer har samme endelige anvendelsesformål og kan let udskiftes indbyrdes. De anses derfor for at være samme vare i forbindelse med proceduren. |
| --- | --- |

(11)

Varen tariferes for øjeblikket under KN-kode ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 og ex 0304 20 13 svarende til forskellige fremtrædelsesformer af varen (ferske eller kølede hele fisk, ferske eller kølede fileter, frosne hele fisk og frosne fileter). På grundlag af de fysiske egenskaber, produktionsprocessen og det forhold, at forbrugerne anser alle former for opdrættede laks for at være indbyrdes udskiftelige, blev det fastslået, at alle opdrættede laks udgør en og samme vare. De forskellige fremtrædelsesformer har samme endelige anvendelsesformål og kan let udskiftes indbyrdes. De anses derfor for at være samme vare i forbindelse med proceduren.

2.2.   Samme vare

| (12) | Undersøgelsen viste, at opdrættede laks, der fremstilles og sælges af EF-erhvervsgrenen i Fællesskabet, opdrættede laks, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Norge, og opdrættede laks, der importeres til Fællesskabet fra Norge, har samme grundlæggende fysiske egenskaber, og at de har samme anvendelsesformål. |
| --- | --- |

(12)

Undersøgelsen viste, at opdrættede laks, der fremstilles og sælges af EF-erhvervsgrenen i Fællesskabet, opdrættede laks, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Norge, og opdrættede laks, der importeres til Fællesskabet fra Norge, har samme grundlæggende fysiske egenskaber, og at de har samme anvendelsesformål.

| (13) | Til bestemmelse af dette blev der især taget hensyn til følgende resultater af undersøgelsen:






  — | den pågældende vare og fællesskabsvaren har samme internationale tarifering for toldmæssige formål. Endvidere har de samme eller tilsvarende fysiske egenskaber såsom smag, størrelse, form og konsistens |
| --- | --- | --- |

(13)

Til bestemmelse af dette blev der især taget hensyn til følgende resultater af undersøgelsen:

—

den pågældende vare og fællesskabsvaren har samme internationale tarifering for toldmæssige formål. Endvidere har de samme eller tilsvarende fysiske egenskaber såsom smag, størrelse, form og konsistens

| — | den pågældende vare og fællesskabsvaren blev solgt gennem tilsvarende eller identiske salgskanaler, køberne havde adgang til oplysninger om priserne, og den pågældende vare og fællesskabsproducenternes vare konkurrerede især på prisen |
| --- | --- |

—

den pågældende vare og fællesskabsvaren blev solgt gennem tilsvarende eller identiske salgskanaler, køberne havde adgang til oplysninger om priserne, og den pågældende vare og fællesskabsproducenternes vare konkurrerede især på prisen

| — | den pågældende vare og fællesskabsvaren har samme eller tilsvarende endelige brugere, og de er derfor alternative eller substituerbare varer, som det er nemt at udskifte med hinanden. |
| --- | --- |

—

den pågældende vare og fællesskabsvaren har samme eller tilsvarende endelige brugere, og de er derfor alternative eller substituerbare varer, som det er nemt at udskifte med hinanden.

| (14) | Den foreløbige konklusion er derfor, at den pågældende vare og opdrættede laks, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Norge, og opdrættede laks, der fremstilles og sælges i Fællesskabet af EF-erhvervsgrenen, har samme grundlæggende fysiske egenskaber og samme anvendelsesformål og derfor kan anses for at være ”samme vare”, jf. artikel 1, stk. 4, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(14)

Den foreløbige konklusion er derfor, at den pågældende vare og opdrættede laks, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Norge, og opdrættede laks, der fremstilles og sælges i Fællesskabet af EF-erhvervsgrenen, har samme grundlæggende fysiske egenskaber og samme anvendelsesformål og derfor kan anses for at være ”samme vare”, jf. artikel 1, stk. 4, i grundforordningen.

3.   DUMPING

3.1.   Generelt

| (15) | Selv om de fleste norske producenter af opdrættede laks solgte den pågældende vare til Fællesskabet gennem forhandlere, var det muligt at foretage en vurdering af dumpingens omfang på producentniveau. Som følge af ændringer i den norske lakseindustris struktur viste det sig, at de fleste norske producenter af opdrættede laks enten solgte den pågældende vare direkte til EU, eller var i stand til at påvise, hvilken del der blev solgt via ikke-forbundne forhandlere med henblik på EU-markedet. Det var derfor muligt at fastsætte både en normal værdi og en eksportpris på producentniveau. |
| --- | --- |

(15)

Selv om de fleste norske producenter af opdrættede laks solgte den pågældende vare til Fællesskabet gennem forhandlere, var det muligt at foretage en vurdering af dumpingens omfang på producentniveau. Som følge af ændringer i den norske lakseindustris struktur viste det sig, at de fleste norske producenter af opdrættede laks enten solgte den pågældende vare direkte til EU, eller var i stand til at påvise, hvilken del der blev solgt via ikke-forbundne forhandlere med henblik på EU-markedet. Det var derfor muligt at fastsætte både en normal værdi og en eksportpris på producentniveau.

3.2.   Stikprøver

| (16) | Ifølge punkt 5.1(a) i indledningsmeddelelsen kan Kommissionen beslutte at anvende stikprøver i overensstemmelse med artikel 17 i grundforordningen. Som svar på opfordringen i punkt 5.1(a)(i) i meddelelsen indgav 102 selskaber de ønskede oplysninger inden for fristen. Heraf var 38 producenter af opdrættede laks, som også eksporterede den pågældende vare til EU (i det følgende benævnt »eksporterende producenter«). Varen blev solgt enten direkte eller via forhandlere, som ikke var forretningsmæssigt forbundet med dem. |
| --- | --- |

(16)

Ifølge punkt 5.1(a) i indledningsmeddelelsen kan Kommissionen beslutte at anvende stikprøver i overensstemmelse med artikel 17 i grundforordningen. Som svar på opfordringen i punkt 5.1(a)(i) i meddelelsen indgav 102 selskaber de ønskede oplysninger inden for fristen. Heraf var 38 producenter af opdrættede laks, som også eksporterede den pågældende vare til EU (i det følgende benævnt »eksporterende producenter«). Varen blev solgt enten direkte eller via forhandlere, som ikke var forretningsmæssigt forbundet med dem.

| (17) | I betragtning af det store antal selskaber blev det besluttet at gøre brug af bestemmelserne om stikprøver, og der blev udtaget en stikprøve af selskaber med den største eksportmængde til EF i samråd med de norske myndigheder. Flere problemer var det ikke muligt at løse med de norske myndigheder, navnlig angående udelukkelse fra stikprøven af visse eksportører, som eksporterede en forholdsvis lille mængde af den pågældende vare til EF. Hvis man havde fulgt de norske myndigheders anmodninger, ville det have betydet, at man ikke kunne overholde selve princippet for udtagning af stikprøven, nemlig at inddrage så mange selskaber, som det med rimelighed var muligt at undersøge inden for den tid, der var til rådighed, og som havde med den størst mulige repræsentative eksportmængde. Det var derfor ikke muligt at opfylde disse krav. Stikprøven omfatter de ti største norske eksporterende producenter, som tegner sig for næsten 80 % af alle samarbejdsvillige eksporterende producenters eksport til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(17)

I betragtning af det store antal selskaber blev det besluttet at gøre brug af bestemmelserne om stikprøver, og der blev udtaget en stikprøve af selskaber med den største eksportmængde til EF i samråd med de norske myndigheder. Flere problemer var det ikke muligt at løse med de norske myndigheder, navnlig angående udelukkelse fra stikprøven af visse eksportører, som eksporterede en forholdsvis lille mængde af den pågældende vare til EF. Hvis man havde fulgt de norske myndigheders anmodninger, ville det have betydet, at man ikke kunne overholde selve princippet for udtagning af stikprøven, nemlig at inddrage så mange selskaber, som det med rimelighed var muligt at undersøge inden for den tid, der var til rådighed, og som havde med den størst mulige repræsentative eksportmængde. Det var derfor ikke muligt at opfylde disse krav. Stikprøven omfatter de ti største norske eksporterende producenter, som tegner sig for næsten 80 % af alle samarbejdsvillige eksporterende producenters eksport til Fællesskabet.

| (18) | Efter efterprøvning var det for to selskaber i stikprøven ikke muligt at konkludere ud fra de foreliggende oplysninger, at deres salg af opdrættede laks var foregået til priser i normal handel til parter, som ikke var forretningsmæssigt forbundet med dem. Den foreløbige konklusion er under disse omstændigheder, at der, indtil selskaberne fremskaffer tilstrækkelige oplysninger, ikke skal fastsættes nogen individuel dumpingmargen for dem, men at de skal tildeles den vejede gennemsnitlige margen, der gælder for selskaber, som fik fastsat en individuel margen. Det skal dog bemærkes, at Kommissionen vil fortsætte med at undersøge problemet på det endelige stadium i proceduren, og at den vil kunne vende tilbage til at anvende foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med artikel 18 i grundforordningen, hvis de pågældende selskaber ikke stiller de nødvendige oplysninger til rådighed. |
| --- | --- |

(18)

Efter efterprøvning var det for to selskaber i stikprøven ikke muligt at konkludere ud fra de foreliggende oplysninger, at deres salg af opdrættede laks var foregået til priser i normal handel til parter, som ikke var forretningsmæssigt forbundet med dem. Den foreløbige konklusion er under disse omstændigheder, at der, indtil selskaberne fremskaffer tilstrækkelige oplysninger, ikke skal fastsættes nogen individuel dumpingmargen for dem, men at de skal tildeles den vejede gennemsnitlige margen, der gælder for selskaber, som fik fastsat en individuel margen. Det skal dog bemærkes, at Kommissionen vil fortsætte med at undersøge problemet på det endelige stadium i proceduren, og at den vil kunne vende tilbage til at anvende foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med artikel 18 i grundforordningen, hvis de pågældende selskaber ikke stiller de nødvendige oplysninger til rådighed.

3.3.   Normal værdi

| (19) | Til fastsættelsen af den normale værdi fastlagde Kommissionen først for hver enkelt eksporterende producent, der indgik i stikprøven, om den pågældendes samlede salg på hjemmemarkedet af opdrættede laks var repræsentativt i forhold til vedkommendes samlede eksportsalg til Fællesskabet. I overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundforordningen blev hjemmemarkedssalget anset for at være repræsentativt, når hver enkelt eksporterende producents samlede salg på hjemmemarkedet udgjorde mindst 5 % af den pågældendes samlede eksportsalg til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(19)

Til fastsættelsen af den normale værdi fastlagde Kommissionen først for hver enkelt eksporterende producent, der indgik i stikprøven, om den pågældendes samlede salg på hjemmemarkedet af opdrættede laks var repræsentativt i forhold til vedkommendes samlede eksportsalg til Fællesskabet. I overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundforordningen blev hjemmemarkedssalget anset for at være repræsentativt, når hver enkelt eksporterende producents samlede salg på hjemmemarkedet udgjorde mindst 5 % af den pågældendes samlede eksportsalg til Fællesskabet.

| (20) | For de eksporterende producenter, som har et samlet repræsentativt salg på hjemmemarkedet, undersøgte Kommissionen så de typer opdrættede laks, der blev solgt på hjemmemarkedet, og som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der blev solgt til eksport til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(20)

For de eksporterende producenter, som har et samlet repræsentativt salg på hjemmemarkedet, undersøgte Kommissionen så de typer opdrættede laks, der blev solgt på hjemmemarkedet, og som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der blev solgt til eksport til Fællesskabet.

| (21) | For hver type blev det fastlagt, om hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt, jf. artikel 2, stk. 2, i grundforordningen. Hjemmemarkedssalget af en bestemt type blev anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt, når det samlede salg på hjemmemarkedet af den pågældende type i undersøgelsesperioden udgjorde 5 % eller derover af det samlede eksportsalg af den pågældende type til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(21)

For hver type blev det fastlagt, om hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt, jf. artikel 2, stk. 2, i grundforordningen. Hjemmemarkedssalget af en bestemt type blev anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt, når det samlede salg på hjemmemarkedet af den pågældende type i undersøgelsesperioden udgjorde 5 % eller derover af det samlede eksportsalg af den pågældende type til Fællesskabet.

| (22) | Det blev også undersøgt, om det repræsentative hjemmemarkedssalg af hver type af den pågældende vare kunne anses for at være foregået i normal handel i overensstemmelse med artikel 2, stk. 4, i grundforordningen, ved at fastsætte den andel af salg med fortjeneste af den pågældende type, der gik til uafhængige kunder. |
| --- | --- |

(22)

Det blev også undersøgt, om det repræsentative hjemmemarkedssalg af hver type af den pågældende vare kunne anses for at være foregået i normal handel i overensstemmelse med artikel 2, stk. 4, i grundforordningen, ved at fastsætte den andel af salg med fortjeneste af den pågældende type, der gik til uafhængige kunder.

| (23) | I tilfælde, hvor salgsmængden af en type opdrættede laks, som solgtes til en nettopris, som var lig med eller højere end produktionsomkostningerne, udgjorde over 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitlige salgspris for den pågældende type var lig med eller højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet. Denne pris blev beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alt salg af den pågældende type på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, uanset om salget var fortjenstgivende eller ej. |
| --- | --- |

(23)

I tilfælde, hvor salgsmængden af en type opdrættede laks, som solgtes til en nettopris, som var lig med eller højere end produktionsomkostningerne, udgjorde over 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitlige salgspris for den pågældende type var lig med eller højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet. Denne pris blev beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alt salg af den pågældende type på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, uanset om salget var fortjenstgivende eller ej.

| (24) | I tilfælde, hvor det fortjenstgivende salg af en type opdrættede laks udgjorde 80 % eller derunder af den samlede salgsmængde af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitlige pris for den pågældende type lå under produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastlagt på grundlag af den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som et vejet gennemsnit af prisen på det fortjenstgivende salg af den pågældende type, forudsat at dette salg udgjorde 10 % eller derover af det samlede salg af den pågældende type. |
| --- | --- |

(24)

I tilfælde, hvor det fortjenstgivende salg af en type opdrættede laks udgjorde 80 % eller derunder af den samlede salgsmængde af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitlige pris for den pågældende type lå under produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastlagt på grundlag af den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som et vejet gennemsnit af prisen på det fortjenstgivende salg af den pågældende type, forudsat at dette salg udgjorde 10 % eller derover af det samlede salg af den pågældende type.

| (25) | Endelig i tilfælde, hvor det fortjenstgivende salg af en hvilken som helst type opdrættet laks udgjorde under 10 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, blev det fastslået, at denne bestemte type ikke blev solgt i tilstrækkelige mængder til, at hjemmemarkedsprisen kunne danne et passende grundlag for fastsættelsen af den normale værdi. |
| --- | --- |

(25)

Endelig i tilfælde, hvor det fortjenstgivende salg af en hvilken som helst type opdrættet laks udgjorde under 10 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, blev det fastslået, at denne bestemte type ikke blev solgt i tilstrækkelige mængder til, at hjemmemarkedsprisen kunne danne et passende grundlag for fastsættelsen af den normale værdi.

| (26) | I tilfælde, hvor det ikke var muligt at anvende hjemmemarkedspriserne for en bestemt type, som solgtes af en eksporterende producent, blev der anvendt en beregnet normal værdi i henhold til artikel 2, stk. 3, i grundforordningen. I overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i grundforordningen blev den normale værdi beregnet ved til hver eksportørs produktionsomkostninger til de eksporterede typer at lægge, om nødvendigt med justeringer, et rimeligt beløb for salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) samt en rimelig fortjenstmargen. Kommissionen undersøgte derfor, om der i forbindelse med de påløbne SA&G og den fortjeneste, som hver af de pågældende eksporterende producenter opnåede på hjemmemarkedet, var tale om pålidelige data. |
| --- | --- |

(26)

I tilfælde, hvor det ikke var muligt at anvende hjemmemarkedspriserne for en bestemt type, som solgtes af en eksporterende producent, blev der anvendt en beregnet normal værdi i henhold til artikel 2, stk. 3, i grundforordningen. I overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i grundforordningen blev den normale værdi beregnet ved til hver eksportørs produktionsomkostninger til de eksporterede typer at lægge, om nødvendigt med justeringer, et rimeligt beløb for salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) samt en rimelig fortjenstmargen. Kommissionen undersøgte derfor, om der i forbindelse med de påløbne SA&G og den fortjeneste, som hver af de pågældende eksporterende producenter opnåede på hjemmemarkedet, var tale om pålidelige data.

| (27) | Fortjenstmargenen på hjemmemarkedet blev anset for at være pålidelig, når det pågældende selskabs samlede hjemmemarkedssalg kunne anses for at være repræsentativt sammenlignet med eksportsalget til Fællesskabet. For selskaber med et globalt repræsentativt salg blev fortjenstmargenen fastlagt på grundlag af hjemmemarkedssalget af de typer, der solgtes i normal handel. Til dette formål anvendtes metoden i betragtning (22) til (25). |
| --- | --- |

(27)

Fortjenstmargenen på hjemmemarkedet blev anset for at være pålidelig, når det pågældende selskabs samlede hjemmemarkedssalg kunne anses for at være repræsentativt sammenlignet med eksportsalget til Fællesskabet. For selskaber med et globalt repræsentativt salg blev fortjenstmargenen fastlagt på grundlag af hjemmemarkedssalget af de typer, der solgtes i normal handel. Til dette formål anvendtes metoden i betragtning (22) til (25).

| (28) | I tilfælde, hvor disse kriterier ikke var opfyldt, overvejede Kommissionen, om det var muligt at anvende en vejet gennemsnitlig fortjenstmargen for de andre selskaber med repræsentativt salg i normal handel i Norge, eller om beløbene for det pågældende selskabs produktion og salg på hjemmemarkedet i normal handel af varer inden for samme generelle kategori kunne anvendes. Fortjenstmargenen på hjemmemarkedet blev til sidst fastsat i overensstemmelse med artikel 2, stk. 6, litra c), i grundforordningen, da ingen af de nævnte fremgangsmåder var mulige. |
| --- | --- |

(28)

I tilfælde, hvor disse kriterier ikke var opfyldt, overvejede Kommissionen, om det var muligt at anvende en vejet gennemsnitlig fortjenstmargen for de andre selskaber med repræsentativt salg i normal handel i Norge, eller om beløbene for det pågældende selskabs produktion og salg på hjemmemarkedet i normal handel af varer inden for samme generelle kategori kunne anvendes. Fortjenstmargenen på hjemmemarkedet blev til sidst fastsat i overensstemmelse med artikel 2, stk. 6, litra c), i grundforordningen, da ingen af de nævnte fremgangsmåder var mulige.

| (29) | Fem selskaber havde et samlet repræsentativt salg, men det konstateredes, at kun i forbindelse med et selskab blev visse typer af den pågældende vare, der også eksporteredes, solgt på hjemmemarkedet i normal handel. For de øvrige typer opdrættet laks, som disse selskaber eksporterede, var det nødvendigt at beregne den normale værdi efter metoden i betragtning (26). Tre selskaber havde ikke et samlet repræsentativt salg af opdrættede laks på hjemmemarkedet. Det var derfor nødvendigt at beregne den normale værdi efter metoden i betragtning (26) for alle typer af den pågældende vare, som blev fremstillet af de pågældende selskaber. |
| --- | --- |

(29)

Fem selskaber havde et samlet repræsentativt salg, men det konstateredes, at kun i forbindelse med et selskab blev visse typer af den pågældende vare, der også eksporteredes, solgt på hjemmemarkedet i normal handel. For de øvrige typer opdrættet laks, som disse selskaber eksporterede, var det nødvendigt at beregne den normale værdi efter metoden i betragtning (26). Tre selskaber havde ikke et samlet repræsentativt salg af opdrættede laks på hjemmemarkedet. Det var derfor nødvendigt at beregne den normale værdi efter metoden i betragtning (26) for alle typer af den pågældende vare, som blev fremstillet af de pågældende selskaber.

| (30) | Som angivet i betragtning (29) blev det vedrørende fortjenstmargenen på hjemmemarkedet fastslået, at kun en eksporterende producent solgte opdrættede laks i normal handel på hjemmemarkedet. Da salget ikke blev anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt, blev der foreløbigt anvendt en fortjenstmargen på hjemmemarkedet på 8 % af omsætningen på linje med metoden i betragtning (28). En sådan fortjenstmargen blev anset for at være det mindste niveau for en levedygtig industri. Det skal også bemærkes, at den anvendte fortjeneste på hjemmemarkedet var af samme størrelsesorden som den fortjeneste, et selskab, som solgte varen i normal handel på hjemmemarkedet, opnåede. Denne fortjenstmargen synes også at være det absolutte minimum i betragtning af de betydelige investeringer i både tid og ressourcer, som lakseopdræt kræver, hvor der er en tre års vækstcyklus fra unglaks til anvendelige fisk. Kommissionen vil fortsat undersøge problemet fortjeneste på hjemmemarkedet på baggrund af denne investeringsbyrde kombineret med de nuværende rentesatser i Norge og vil eventuelt tage sin afgørelse op til revision på det endelige stadium. |
| --- | --- |

(30)

Som angivet i betragtning (29) blev det vedrørende fortjenstmargenen på hjemmemarkedet fastslået, at kun en eksporterende producent solgte opdrættede laks i normal handel på hjemmemarkedet. Da salget ikke blev anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt, blev der foreløbigt anvendt en fortjenstmargen på hjemmemarkedet på 8 % af omsætningen på linje med metoden i betragtning (28). En sådan fortjenstmargen blev anset for at være det mindste niveau for en levedygtig industri. Det skal også bemærkes, at den anvendte fortjeneste på hjemmemarkedet var af samme størrelsesorden som den fortjeneste, et selskab, som solgte varen i normal handel på hjemmemarkedet, opnåede. Denne fortjenstmargen synes også at være det absolutte minimum i betragtning af de betydelige investeringer i både tid og ressourcer, som lakseopdræt kræver, hvor der er en tre års vækstcyklus fra unglaks til anvendelige fisk. Kommissionen vil fortsat undersøge problemet fortjeneste på hjemmemarkedet på baggrund af denne investeringsbyrde kombineret med de nuværende rentesatser i Norge og vil eventuelt tage sin afgørelse op til revision på det endelige stadium.

| (31) | Til fastsættelsen af et rimeligt beløb for SA&G fandt Kommissionen, at det var muligt at anvende selskabsspecifikke oplysninger fra eksporterende producenter på dette foreløbige stadium. Det er dog stadig nødvendigt at præcisere og yderligere kontrollere en række punkter, som er afgørende for, om det er en velegnet fremgangsmåde. Kommissionen vil fortsætte med at undersøge sagen og kan eventuelt beslutte at ændre sin fremgangsmåde på det endelige stadium. |
| --- | --- |

(31)

Til fastsættelsen af et rimeligt beløb for SA&G fandt Kommissionen, at det var muligt at anvende selskabsspecifikke oplysninger fra eksporterende producenter på dette foreløbige stadium. Det er dog stadig nødvendigt at præcisere og yderligere kontrollere en række punkter, som er afgørende for, om det er en velegnet fremgangsmåde. Kommissionen vil fortsætte med at undersøge sagen og kan eventuelt beslutte at ændre sin fremgangsmåde på det endelige stadium.

3.4.   Eksportpris

| (32) | I alle tilfælde, hvor den pågældende vare blev eksporteret til Fællesskabet ved salg til uafhængige kunder, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, i grundforordningen, nemlig på grundlag af de eksportpriser, der faktisk betaltes eller skulle betales. |
| --- | --- |

(32)

I alle tilfælde, hvor den pågældende vare blev eksporteret til Fællesskabet ved salg til uafhængige kunder, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, i grundforordningen, nemlig på grundlag af de eksportpriser, der faktisk betaltes eller skulle betales.

| (33) | I tilfælde, hvor varerne blev solgt gennem en forbundet importør i Fællesskabet, blev eksportprisen beregnet på grundlag af importørens videresalgspriser til uafhængige kunder. Der blev foretaget justering for alle selskabets omkostninger mellem import og videresalg, herunder SA&G, samt en rimelig fortjenstmargen på 5 % af omsætningen i overensstemmelse med artikel 2, stk. 9, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(33)

I tilfælde, hvor varerne blev solgt gennem en forbundet importør i Fællesskabet, blev eksportprisen beregnet på grundlag af importørens videresalgspriser til uafhængige kunder. Der blev foretaget justering for alle selskabets omkostninger mellem import og videresalg, herunder SA&G, samt en rimelig fortjenstmargen på 5 % af omsætningen i overensstemmelse med artikel 2, stk. 9, i grundforordningen.

| (34) | I tilfælde, hvor eksportsalget foregik via en forretningsmæssigt forbundet forhandler i Norge, blev eksportprisen fastsat på grundlag af prisen ved videresalg til den første uafhængige køber i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(34)

I tilfælde, hvor eksportsalget foregik via en forretningsmæssigt forbundet forhandler i Norge, blev eksportprisen fastsat på grundlag af prisen ved videresalg til den første uafhængige køber i Fællesskabet.

3.5.   Sammenligning

| (35) | Den normale værdi og eksportpriserne blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en retfærdig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der foretaget justeringer for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. artikel 2, stk. 10, i grundforordningen. Der blev foretaget justering for transport- og forsikringsomkostninger, kreditomkostninger, provisioner, bankgebyrer, emballeringsomkostninger, told og nedslag i alle de tilfælde, hvor det blev anset for rimeligt, korrekt og dokumenteret. Der blev også foretaget justering i de tilfælde, hvor eksportsalget foregik via et forretningsmæssigt forbundet selskab i Norge, jf. artikel 2, stk. 10, litra i), i grundforordningen. |
| --- | --- |

(35)

Den normale værdi og eksportpriserne blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en retfærdig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der foretaget justeringer for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. artikel 2, stk. 10, i grundforordningen. Der blev foretaget justering for transport- og forsikringsomkostninger, kreditomkostninger, provisioner, bankgebyrer, emballeringsomkostninger, told og nedslag i alle de tilfælde, hvor det blev anset for rimeligt, korrekt og dokumenteret. Der blev også foretaget justering i de tilfælde, hvor eksportsalget foregik via et forretningsmæssigt forbundet selskab i Norge, jf. artikel 2, stk. 10, litra i), i grundforordningen.

3.6.   Dumpingmargen

3.6.1.   Selskaber i stikprøven

| (36) | For otte af de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, var det muligt at beregne en individuel dumpingmargen. For disse selskaber blev den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af den pågældende vare eksporteret til Fællesskabet sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. artikel 2, stk. 11, i grundforordningen. I tilfælde, hvor der er tale om forbundne eksporterende producenter, blev den foreløbige dumpingmargen udtrykt som en procentdel af cif-importprisen, frit Fællesskabets grænse, beregnet som det vejede gennemsnit af forbundne selskabers dumpingmargener i overensstemmelse med Fællesskabets praksis for forbundne eksporterende producenter. Dette var tilfældet for to selskaber i undersøgelsen. |
| --- | --- |

(36)

For otte af de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, var det muligt at beregne en individuel dumpingmargen. For disse selskaber blev den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af den pågældende vare eksporteret til Fællesskabet sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. artikel 2, stk. 11, i grundforordningen. I tilfælde, hvor der er tale om forbundne eksporterende producenter, blev den foreløbige dumpingmargen udtrykt som en procentdel af cif-importprisen, frit Fællesskabets grænse, beregnet som det vejede gennemsnit af forbundne selskabers dumpingmargener i overensstemmelse med Fællesskabets praksis for forbundne eksporterende producenter. Dette var tilfældet for to selskaber i undersøgelsen.

| (37) | De to resterende eksporterende producenter, for hvem det ikke var muligt at foretage en individuel dumpingberegning som angivet i betragtning (18), fik også tildelt en foreløbig dumpingmargen på samme niveau som det vejede gennemsnit af de individuelle dumpingmargener, der foreløbigt blev fastsat for parterne i stikprøven. |
| --- | --- |

(37)

De to resterende eksporterende producenter, for hvem det ikke var muligt at foretage en individuel dumpingberegning som angivet i betragtning (18), fik også tildelt en foreløbig dumpingmargen på samme niveau som det vejede gennemsnit af de individuelle dumpingmargener, der foreløbigt blev fastsat for parterne i stikprøven.

3.6.2.   Selskaber, der ikke indgik i stikprøven

| (38) | Selskaber, som samarbejdede, men som ikke blev udtaget til stikprøven, og som ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen af selskaberne i stikprøven, fik tildelt en individuel dumpingmargen på samme niveau som det vejede gennemsnit af de individuelle dumpingmargener, der foreløbigt blev fastsat for parterne i stikprøven, dvs. på 25,1 %. |
| --- | --- |

(38)

Selskaber, som samarbejdede, men som ikke blev udtaget til stikprøven, og som ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen af selskaberne i stikprøven, fik tildelt en individuel dumpingmargen på samme niveau som det vejede gennemsnit af de individuelle dumpingmargener, der foreløbigt blev fastsat for parterne i stikprøven, dvs. på 25,1 %.

| (39) | Selskaber, som samarbejdede, men som ikke blev udtaget til stikprøven, og som er forretningsmæssigt forbundet med selskaberne i stikprøven, fik foreløbigt tildelt en foreløbig dumpingmargen på samme niveau som den, der blev tildelt det selskab i stikprøven, som de var forbundet med. |
| --- | --- |

(39)

Selskaber, som samarbejdede, men som ikke blev udtaget til stikprøven, og som er forretningsmæssigt forbundet med selskaberne i stikprøven, fik foreløbigt tildelt en foreløbig dumpingmargen på samme niveau som den, der blev tildelt det selskab i stikprøven, som de var forbundet med.

3.6.3.   Selskaber, som ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen

| (40) | Kommissionen fastsatte først niveauet for samarbejde med henblik på at beregne restdumpingmargenen, dvs. dumpingmargenen for eksportører i Norge, som ikke samarbejdede, eller som ikke gav sig til kende. Der blev foretaget en sammenligning mellem den samlede import af den pågældende vare med oprindelse i Norge beregnet på grundlag af oplysninger fra Eurostat og de oplysninger, der blev modtaget fra eksporterende producenter, som havde givet udtryk for, at de var rede til at indgå i en stikprøve. På dette grundlag blev det fastsat, at samarbejdsniveauet var højt, næsten 80 % af den samlede norske eksport af opdrættede laks til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(40)

Kommissionen fastsatte først niveauet for samarbejde med henblik på at beregne restdumpingmargenen, dvs. dumpingmargenen for eksportører i Norge, som ikke samarbejdede, eller som ikke gav sig til kende. Der blev foretaget en sammenligning mellem den samlede import af den pågældende vare med oprindelse i Norge beregnet på grundlag af oplysninger fra Eurostat og de oplysninger, der blev modtaget fra eksporterende producenter, som havde givet udtryk for, at de var rede til at indgå i en stikprøve. På dette grundlag blev det fastsat, at samarbejdsniveauet var højt, næsten 80 % af den samlede norske eksport af opdrættede laks til Fællesskabet.

| (41) | På grundlag af de foreliggende oplysninger konkluderedes det, at de pågældende selskaber ikke anvendte lavere dumpingpriser end nogen af selskaberne i stikprøven. Restdumpingmargenen blev derfor fastsat på samme niveau som den højeste individuelle dumpingmargen, der blev fastsat for et samarbejdende selskab. Restdumpingmargenen blev således foreløbigt fastsat til 44 % af cif-prisen, frit Fællesskabets grænse. |
| --- | --- |

(41)

På grundlag af de foreliggende oplysninger konkluderedes det, at de pågældende selskaber ikke anvendte lavere dumpingpriser end nogen af selskaberne i stikprøven. Restdumpingmargenen blev derfor fastsat på samme niveau som den højeste individuelle dumpingmargen, der blev fastsat for et samarbejdende selskab. Restdumpingmargenen blev således foreløbigt fastsat til 44 % af cif-prisen, frit Fællesskabets grænse.

3.6.4.   Dumpingmargen

| (42) | På dette grundlag blev de foreløbige dumpingmargener, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:






  Selskab | Foreløbig dumpingmargen |
| --- | --- | --- |
| Marine Harvest Bolga AS, N-8158 Bolga, Norge | 21,9 % |
| Fjord Seafood Norway AS, Toftsundet, N-8900 Brønnøysund, Norge | 37,7 % |
| Pan Fish Norway AS, Grimmergata 5, N-6002 Ålesund, Norge | 25,4 % |
| Stolt Sea Farm AS, Postboks 370, Sentrum, N-0102, Oslo, Norge | 13,9 % |
| Follalaks AS, N-8286 Nordfold, Norge | 24,5 % |
| Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, N-8455 Stokmarknes, Norge | 6,8 % |
| Hydrotech AS, Bentnesveien 50, N-6512 Kristiansund, Norge | 21,9 % |
| Grieg Seafood AS, Postboks 234, N-5804 Bergen, Norge | 22,9 % |
| Vejet gennemsnit | 22,5 % |
| Restmargen | 37,7 % |

(42)

På dette grundlag blev de foreløbige dumpingmargener, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:

Selskab

Foreløbig dumpingmargen

Marine Harvest Bolga AS, N-8158 Bolga, Norge

21,9 %

Fjord Seafood Norway AS, Toftsundet, N-8900 Brønnøysund, Norge

37,7 %

Pan Fish Norway AS, Grimmergata 5, N-6002 Ålesund, Norge

25,4 %

Stolt Sea Farm AS, Postboks 370, Sentrum, N-0102, Oslo, Norge

13,9 %

Follalaks AS, N-8286 Nordfold, Norge

24,5 %

Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, N-8455 Stokmarknes, Norge

6,8 %

Hydrotech AS, Bentnesveien 50, N-6512 Kristiansund, Norge

21,9 %

Grieg Seafood AS, Postboks 234, N-5804 Bergen, Norge

22,9 %

Vejet gennemsnit

22,5 %

Restmargen

37,7 %

4.   SKADE

4.1.   Definition af produktionen i Fællesskabet og EF-erhvervsgrenen

| (43) | I undersøgelsesperioden blev opdrættede laks fremstillet af følgende i Fællesskabet:






  — | fællesskabsproducenter, som ikke var forretningsmæssigt forbundet med norske eksportører eller importører, og som var klagerne eller udtrykkeligt støttede klagen |
| --- | --- | --- |

(43)

I undersøgelsesperioden blev opdrættede laks fremstillet af følgende i Fællesskabet:

—

fællesskabsproducenter, som ikke var forretningsmæssigt forbundet med norske eksportører eller importører, og som var klagerne eller udtrykkeligt støttede klagen

| — | fællesskabsproducenter, som ikke var forretningsmæssigt forbundet med norske eksportører eller importører, og som ikke tog stilling til klagen (i det følgende benævnt »tavse fællesskabsproducenter«) |
| --- | --- |

—

fællesskabsproducenter, som ikke var forretningsmæssigt forbundet med norske eksportører eller importører, og som ikke tog stilling til klagen (i det følgende benævnt »tavse fællesskabsproducenter«)

| — | flere andre producenter, som det konstateredes var forretningsmæssigt forbundet med norske eksportører eller importører (i det følgende benævnt »forbundne producenter«). |
| --- | --- |

—

flere andre producenter, som det konstateredes var forretningsmæssigt forbundet med norske eksportører eller importører (i det følgende benævnt »forbundne producenter«).

| (44) | Flere af de andre producenter, som var forbundet med norske eksportører eller importører, gav sig til kende og anmodede om at blive inddraget i definitionen af produktionen i Fællesskabet. De definerede også sig selv om EF-erhvervsgrenen. Kravet blev imidlertid afvist på grundlag af bestemmelserne i artikel 4, stk. 1, i grundforordningen. Det blev navnlig fastslået, at forholdet mellem disse forbundne producenter og eksportører eller importører af den pågældende vare kunne være af en sådan art, at de optrådte anderledes end ikke-forbundne producenter. Disse andre producenters produktion blev således ikke taget med i beregningen af produktionen i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(44)

Flere af de andre producenter, som var forbundet med norske eksportører eller importører, gav sig til kende og anmodede om at blive inddraget i definitionen af produktionen i Fællesskabet. De definerede også sig selv om EF-erhvervsgrenen. Kravet blev imidlertid afvist på grundlag af bestemmelserne i artikel 4, stk. 1, i grundforordningen. Det blev navnlig fastslået, at forholdet mellem disse forbundne producenter og eksportører eller importører af den pågældende vare kunne være af en sådan art, at de optrådte anderledes end ikke-forbundne producenter. Disse andre producenters produktion blev således ikke taget med i beregningen af produktionen i Fællesskabet.

| (45) | Undersøgelsen viste, at de klagende fællesskabsproducenter havde produceret ca. 20 000 tons laks i undersøgelsesperioden. Dette er ca. 90 af den anslåede samlede produktion i Fællesskabet af den pågældende vare. Det er også en væsentlig del af produktionen i Fællesskabet. De klagende fællesskabsproducenter anses derfor for at udgøre den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet, jf. artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(45)

Undersøgelsen viste, at de klagende fællesskabsproducenter havde produceret ca. 20 000 tons laks i undersøgelsesperioden. Dette er ca. 90 af den anslåede samlede produktion i Fællesskabet af den pågældende vare. Det er også en væsentlig del af produktionen i Fællesskabet. De klagende fællesskabsproducenter anses derfor for at udgøre den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet, jf. artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, i grundforordningen.

4.2.   Stikprøver til vurderingen af skade

| (46) | I betragtning af det store antal producenter af opdrættede laks i Fællesskabet blev det i indledningsmeddelelsen påtænkt at anvende stikprøver ved skadesvurderingen. Grundlaget for at udtage fællesskabsproducenter til stikprøven var den største repræsentative produktionsmængde, som det var muligt at undersøge inden for den tid, der var til rådighed, i overensstemmelse med artikel 17 i grundforordningen. |
| --- | --- |

(46)

I betragtning af det store antal producenter af opdrættede laks i Fællesskabet blev det i indledningsmeddelelsen påtænkt at anvende stikprøver ved skadesvurderingen. Grundlaget for at udtage fællesskabsproducenter til stikprøven var den største repræsentative produktionsmængde, som det var muligt at undersøge inden for den tid, der var til rådighed, i overensstemmelse med artikel 17 i grundforordningen.

| (47) | På grundlag af de oplysninger, som Kommissionen modtog, blev de seks fællesskabsproducenter, der er opført i betragtning (7), først udtaget til stikprøven og blev anmodet om at besvare et spørgeskema. Der blev aflagt kontrolbesøg hos selskaberne. Undersøgelsen viste, at Celtic Atlantic Salmon Ltd ikke producerede opdrættede laks i hele den betragtede periode og derfor ikke var i stand til at indgive alle data og oplysninger, der blev anmodet om i klagen. Celtic Atlantic Salmon Ltd blev oprettet som selskab i januar 2004 efter at have opkøbt visse aktiver fra et lakseproducerende selskab, som var under bobehandling, og var således kun i stand til at indgive data for undersøgelsesperioden. Skadesindikatorerne, som behandles fra betragtning (63), blev derfor fastlagt på grundlag af efterprøvede oplysninger fra de fem andre selskaber, der er nævnt i betragtning (7). Data fra Celtic Atlantic Salmon Ltd blev dog anvendt til beregning af underbud og målprisunderbud. |
| --- | --- |

(47)

På grundlag af de oplysninger, som Kommissionen modtog, blev de seks fællesskabsproducenter, der er opført i betragtning (7), først udtaget til stikprøven og blev anmodet om at besvare et spørgeskema. Der blev aflagt kontrolbesøg hos selskaberne. Undersøgelsen viste, at Celtic Atlantic Salmon Ltd ikke producerede opdrættede laks i hele den betragtede periode og derfor ikke var i stand til at indgive alle data og oplysninger, der blev anmodet om i klagen. Celtic Atlantic Salmon Ltd blev oprettet som selskab i januar 2004 efter at have opkøbt visse aktiver fra et lakseproducerende selskab, som var under bobehandling, og var således kun i stand til at indgive data for undersøgelsesperioden. Skadesindikatorerne, som behandles fra betragtning (63), blev derfor fastlagt på grundlag af efterprøvede oplysninger fra de fem andre selskaber, der er nævnt i betragtning (7). Data fra Celtic Atlantic Salmon Ltd blev dog anvendt til beregning af underbud og målprisunderbud.

| (48) | Den samlede produktion for de fem fællesskabsproducenter, der blev udtaget til stikprøven, og som samarbejdede ved undersøgelsen, var på ca. 8 300 tons i undersøgelsesperioden eller ca. 37 % af den anslåede samlede produktion af opdrættede laks i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(48)

Den samlede produktion for de fem fællesskabsproducenter, der blev udtaget til stikprøven, og som samarbejdede ved undersøgelsen, var på ca. 8 300 tons i undersøgelsesperioden eller ca. 37 % af den anslåede samlede produktion af opdrættede laks i Fællesskabet.

| (49) | Analysen af skadens omfang er baseret på a) resultatrelaterede skadesindikatorer såsom salgspriser, lagre, rentabilitet, afkast af investeringer, likviditet, investeringer, evne til at rejse kapital og lønninger, og de blev fastlagt på grundlag af oplysninger kontrolleret i forbindelse med stikprøven, og b) andre skadesindikatorer såsom produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet og omfanget af den dumpingmargen, der blev fastlagt på grundlag af data indhentet for EF-erhvervsgrenen som helhed. |
| --- | --- |

(49)

Analysen af skadens omfang er baseret på a) resultatrelaterede skadesindikatorer såsom salgspriser, lagre, rentabilitet, afkast af investeringer, likviditet, investeringer, evne til at rejse kapital og lønninger, og de blev fastlagt på grundlag af oplysninger kontrolleret i forbindelse med stikprøven, og b) andre skadesindikatorer såsom produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet og omfanget af den dumpingmargen, der blev fastlagt på grundlag af data indhentet for EF-erhvervsgrenen som helhed.

4.3.   Forbruget i Fællesskabet

| (50) | I den betragtede periode udviklede forbruget i Fællesskabet sig på følgende måde:
  Tabel 1
  Forbruget i Fællesskabet | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tons | 527 970 | 550 943 | 611 101 | 607 904 |
| Indeks | 100 | 104 | 116 | 115 |
| Kilde: Eurostat og data for Irland, Det Forenede Kongerige, Frankrig. Alle tal vedrører EU25. |

(50)

I den betragtede periode udviklede forbruget i Fællesskabet sig på følgende måde:

Tabel 1

Forbruget i Fællesskabet

2001

2002

2003

UP

Tons

527 970

550 943

611 101

607 904

Indeks

100

104

116

115

Kilde: Eurostat og data for Irland, Det Forenede Kongerige, Frankrig. Alle tal vedrører EU25.

| (51) | Forbruget i Fællesskabet blev fastlagt på grundlag af den samlede produktion for alle producenter i Fællesskabet plus importen fra alle tredjelande og minus eksporten fra Fællesskabet. Produktionen for alle producenter, der er etableret i Fællesskabet, blev fastlagt på grundlag af data fra de lande, hvor der findes en produktion, dvs. Irland, Det Forenede Kongerige og Frankrig. Importerede og eksporterede mængder blev udledt af data fra Eurostat. |
| --- | --- |

(51)

Forbruget i Fællesskabet blev fastlagt på grundlag af den samlede produktion for alle producenter i Fællesskabet plus importen fra alle tredjelande og minus eksporten fra Fællesskabet. Produktionen for alle producenter, der er etableret i Fællesskabet, blev fastlagt på grundlag af data fra de lande, hvor der findes en produktion, dvs. Irland, Det Forenede Kongerige og Frankrig. Importerede og eksporterede mængder blev udledt af data fra Eurostat.

| (52) | Lakseopdræt i stor målestok findes i Fællesskabet kun i Det Forenede Kongerige (Skotland) og Irland. Der blev foretaget visse justeringer for at omregne nettovægt som angivet i Eurostat til afrundet vægt eller »hele fiskeækvivalenter« (7), da det er det almindelige grundlag for sammenligninger i dette erhverv. Medmindre andet var angivet, blev tallene for ferske, kølede og frosne laks, bortset fra fileter, og for ferske, kølede og frosne laksefileter, afhængigt af laksens fremtrædelsesform, derfor divideret med en omregningsfaktor på henholdsvis 0,90 og 0,65, dvs. almindeligt accepterede omregningsfaktorer i lakseindustrien. |
| --- | --- |

(52)

Lakseopdræt i stor målestok findes i Fællesskabet kun i Det Forenede Kongerige (Skotland) og Irland. Der blev foretaget visse justeringer for at omregne nettovægt som angivet i Eurostat til afrundet vægt eller »hele fiskeækvivalenter« (7), da det er det almindelige grundlag for sammenligninger i dette erhverv. Medmindre andet var angivet, blev tallene for ferske, kølede og frosne laks, bortset fra fileter, og for ferske, kølede og frosne laksefileter, afhængigt af laksens fremtrædelsesform, derfor divideret med en omregningsfaktor på henholdsvis 0,90 og 0,65, dvs. almindeligt accepterede omregningsfaktorer i lakseindustrien.

| (53) | Ovenstående tabel viser, at forbruget steg med 16 % mellem 2001 og 2003. I undersøgelsesperioden lå forbruget næsten på samme niveau som i 2003 med et mindre fald på 0,5 %. Overordnet var stigningen i forbruget i den betragtede periode så stor som 15 %. |
| --- | --- |

(53)

Ovenstående tabel viser, at forbruget steg med 16 % mellem 2001 og 2003. I undersøgelsesperioden lå forbruget næsten på samme niveau som i 2003 med et mindre fald på 0,5 %. Overordnet var stigningen i forbruget i den betragtede periode så stor som 15 %.

4.4.   Importen til Fællesskabet fra det pågældende land

4.4.1.   Importens omfang

| (54) | I den betragtede periode var udviklingen følgende i importmængden fra Norge på grundlag af data fra Eurostat og ved anvendelse af metoden i betragtning (51):
  Tabel 2
  Importen fra det pågældende land | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tons | 269 126 | 294 481 | 351 757 | 362 492 |
| Indeks | 100 | 109 | 131 | 135 |
| Kilde: Eurostat. |

(54)

I den betragtede periode var udviklingen følgende i importmængden fra Norge på grundlag af data fra Eurostat og ved anvendelse af metoden i betragtning (51):

Tabel 2

Importen fra det pågældende land

2001

2002

2003

UP

Tons

269 126

294 481

351 757

362 492

Indeks

100

109

131

135

Kilde: Eurostat.

| (55) | Ovenstående tabel viser, at importmængden af opdrættede laks fra Norge steg 35 % i den betragtede periode. Stigningen var 31 % mellem 2001 og 2003, og der skete en yderligere stigning på 3 % mellem 2003 og undersøgelsesperioden. Samtidig med at forbruget næsten steg med 80 000 tons i den betragtede periode, var de norske eksportører med andre ord i stand til at øge deres salg til markedet i Fællesskabet med 93 000 tons, dvs. mere end den samlede stigning i forbruget. |
| --- | --- |

(55)

Ovenstående tabel viser, at importmængden af opdrættede laks fra Norge steg 35 % i den betragtede periode. Stigningen var 31 % mellem 2001 og 2003, og der skete en yderligere stigning på 3 % mellem 2003 og undersøgelsesperioden. Samtidig med at forbruget næsten steg med 80 000 tons i den betragtede periode, var de norske eksportører med andre ord i stand til at øge deres salg til markedet i Fællesskabet med 93 000 tons, dvs. mere end den samlede stigning i forbruget.

4.4.2.   Markedsandel

| (56) | Markedsandelen for eksporterende producenter i Norge udviklede sig som følger:
  Tabel 3
  Markedsandel — importen fra Norge | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 51 % | 53,5 % | 57,6 % | 59,6 % |
| Indeks | 100 | 105 | 113 | 117 |
| Kilde: Eurostat, Fællesskabets produktion og eksport beregnet på data for Irland, Det Forenede Kongerige, Frankrig og Letland. |

(56)

Markedsandelen for eksporterende producenter i Norge udviklede sig som følger:

Tabel 3

Markedsandel — importen fra Norge

2001

2002

2003

UP

51 %

53,5 %

57,6 %

59,6 %

Indeks

100

105

113

117

Kilde: Eurostat, Fællesskabets produktion og eksport beregnet på data for Irland, Det Forenede Kongerige, Frankrig og Letland.

| (57) | Som det var tilfældet med importen, fortsatte den norske markedsandel med at stige i den betragtede periode. Globalt steg markedsandelen baseret på importmængden med 17 % eller 8,6 procentpoint i den betragtede periode. Stigningen mellem 2002 og undersøgelsesperioden var 6,1 procentpoints. |
| --- | --- |

(57)

Som det var tilfældet med importen, fortsatte den norske markedsandel med at stige i den betragtede periode. Globalt steg markedsandelen baseret på importmængden med 17 % eller 8,6 procentpoint i den betragtede periode. Stigningen mellem 2002 og undersøgelsesperioden var 6,1 procentpoints.

4.4.3.   Gennemsnitspriserne på dumpingimporten

| (58) | Udviklingen i priserne på dumpingimporten fra Norge ved salg på markedet i Fællesskabet var følgende:
  Tabel 4
  Gennemsnitsprisen på dumpingimporten fra Norge (EUR/kg) | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 3,13 | 3,04 | 2,64 | 2,64 |
| Indeks | 100 | 97 | 84 | 84 |
| Kilde: Eurostat. |

(58)

Udviklingen i priserne på dumpingimporten fra Norge ved salg på markedet i Fællesskabet var følgende:

Tabel 4

Gennemsnitsprisen på dumpingimporten fra Norge (EUR/kg)

2001

2002

2003

UP

3,13

3,04

2,64

2,64

Indeks

100

97

84

84

Kilde: Eurostat.

| (59) | I den betragtede periode faldt gennemsnitsprisen på dumpingimporten med 16 %. Tabellen viser også et klart sammenfald i tid mellem prisfaldet i 2003 og den kraftige stigning i dumpingimporten til markedet i Fællesskabet som påvist i betragtning (54). |
| --- | --- |

(59)

I den betragtede periode faldt gennemsnitsprisen på dumpingimporten med 16 %. Tabellen viser også et klart sammenfald i tid mellem prisfaldet i 2003 og den kraftige stigning i dumpingimporten til markedet i Fællesskabet som påvist i betragtning (54).

4.4.4.   Prisunderbud

| (60) | Til beregningen af prisunderbuddet i undersøgelsesperioden blev det vejede gennemsnit af salgspriserne for de EF-erhvervsgrensproducenter, som indgik i stikprøven, sammenlignet med det vejede gennemsnit af eksportpriserne for de eksporterende producenter fra Norge, som indgik i stikprøven. Sammenligningen blev foretaget mellem sammenlignelige typer opdrættede laks og i samme handelsled, nemlig ved salg til den første uafhængige kunde. Sammenligningen blev foretaget efter fradrag for nedslag og rabatter, og der blev anvendt cif-importpriser, frit Fællesskabets grænse, justeret for toldafgifter. |
| --- | --- |

(60)

Til beregningen af prisunderbuddet i undersøgelsesperioden blev det vejede gennemsnit af salgspriserne for de EF-erhvervsgrensproducenter, som indgik i stikprøven, sammenlignet med det vejede gennemsnit af eksportpriserne for de eksporterende producenter fra Norge, som indgik i stikprøven. Sammenligningen blev foretaget mellem sammenlignelige typer opdrættede laks og i samme handelsled, nemlig ved salg til den første uafhængige kunde. Sammenligningen blev foretaget efter fradrag for nedslag og rabatter, og der blev anvendt cif-importpriser, frit Fællesskabets grænse, justeret for toldafgifter.

| (61) | For EF-erhvervsgrensproducenter, som indgik i stikprøven, blev der anvendt priser ab fabrik, dvs. eksklusive transportomkostninger, og i handelsled, som blev anset for at være sammenlignelige med handelsleddene for den pågældende import. For EF-erhvervsgrensproducenter, som indgik i stikprøven, og som solgte deres fisk ab brug med fradrag for en afgift betalt til en forarbejdningsvirksomhed, blev der foretaget en justering opad for at afspejle forarbejdnings- og emballeringsomkostninger og således gøre deres priser sammenlignelige med priserne for de andre producenter, som indgik i stikprøven. Denne justering blev foretaget på grundlag af de omkostninger, der påløb for andre producenter i stikprøven i forbindelse med disse aktiviteter, eller på grundlag af den afgift, der faktisk blev betalt til forarbejdningsvirksomheden. |
| --- | --- |

(61)

For EF-erhvervsgrensproducenter, som indgik i stikprøven, blev der anvendt priser ab fabrik, dvs. eksklusive transportomkostninger, og i handelsled, som blev anset for at være sammenlignelige med handelsleddene for den pågældende import. For EF-erhvervsgrensproducenter, som indgik i stikprøven, og som solgte deres fisk ab brug med fradrag for en afgift betalt til en forarbejdningsvirksomhed, blev der foretaget en justering opad for at afspejle forarbejdnings- og emballeringsomkostninger og således gøre deres priser sammenlignelige med priserne for de andre producenter, som indgik i stikprøven. Denne justering blev foretaget på grundlag af de omkostninger, der påløb for andre producenter i stikprøven i forbindelse med disse aktiviteter, eller på grundlag af den afgift, der faktisk blev betalt til forarbejdningsvirksomheden.

| (62) | Resultaterne af sammenligningen af vejede gennemsnit viste, at de pågældende varer med oprindelse i Norge blev solgt i Fællesskabet i undersøgelsesperioden til priser, som underbød EF-erhvervsgrenens priser med, udtrykt som en procentdel af sidstnævnte, i gennemsnit omkring 15 %. |
| --- | --- |

(62)

Resultaterne af sammenligningen af vejede gennemsnit viste, at de pågældende varer med oprindelse i Norge blev solgt i Fællesskabet i undersøgelsesperioden til priser, som underbød EF-erhvervsgrenens priser med, udtrykt som en procentdel af sidstnævnte, i gennemsnit omkring 15 %.

4.5.   EF-erhvervsgrenens situation

| (63) | I overensstemmelse med artikel 3, stk. 5, i grundforordningen omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten for erhvervsgrenen i Fællesskabet en vurdering af alle økonomiske faktorer og forhold, der kunne have indflydelse på erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(63)

I overensstemmelse med artikel 3, stk. 5, i grundforordningen omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten for erhvervsgrenen i Fællesskabet en vurdering af alle økonomiske faktorer og forhold, der kunne have indflydelse på erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.

4.5.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (64) | EF-erhvervsgrenens produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse udviklede sig som helhed på følgende måde:
  Tabel 5
  Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion (tons) | 18 118 | 20 621 | 19 387 | 20 536 |
| Indeks | 100 | 114 | 107 | 113 |
| Produktionskapacitet (tons) | 36 994 | 37 112 | 41 862 | 43 662 |
| Indeks | 100 | 100 | 113 | 118 |
| Kapacitetsudnyttelse | 49 % | 56 % | 46 % | 47 % |
| Indeks | 100 | 113 | 95 | 96 |
| Kilde: EF-erhvervsgrenen. |

(64)

EF-erhvervsgrenens produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse udviklede sig som helhed på følgende måde:

Tabel 5

Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

2001

2002

2003

UP

Produktion (tons)

18 118

20 621

19 387

20 536

Indeks

100

114

107

113

Produktionskapacitet (tons)

36 994

37 112

41 862

43 662

Indeks

100

100

113

118

Kapacitetsudnyttelse

49 %

56 %

46 %

47 %

Indeks

100

113

95

96

Kilde: EF-erhvervsgrenen.

| (65) | EF-erhvervsgrenens produktion steg først 14 % mellem 2001 og 2002. Den faldt så 6 %, men steg igen med 5 % i undersøgelsesperioden, men lå fortsat under 2002-niveauet. Som vist i ovenstående tabel var den samlede stigning på 13 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(65)

EF-erhvervsgrenens produktion steg først 14 % mellem 2001 og 2002. Den faldt så 6 %, men steg igen med 5 % i undersøgelsesperioden, men lå fortsat under 2002-niveauet. Som vist i ovenstående tabel var den samlede stigning på 13 % i den betragtede periode.

| (66) | Produktionskapaciteten blev øget med 18 % i den betragtede periode. Stigningen var størst i 2003 (+ 13 %). Produktionen af opdrættede laks i Fællesskabet er reelt begrænset, idet der udstedes statslige licenser, der angiver det maksimale antal levende fisk, der på ethvert tidspunkt og ethvert sted kan tillades i vandet. Kapacitetstallene viser snarere den teoretiske kapacitet, som er baseret på den samlede mængde fisk i licenserne, end den rent fysiske kapacitet for fiskehold i burene og andet produktionsmateriel, som EF-erhvervsgrenen anvender. Disse kapacitetstal har derfor ikke nogen særlig betydning for analysen. |
| --- | --- |

(66)

Produktionskapaciteten blev øget med 18 % i den betragtede periode. Stigningen var størst i 2003 (+ 13 %). Produktionen af opdrættede laks i Fællesskabet er reelt begrænset, idet der udstedes statslige licenser, der angiver det maksimale antal levende fisk, der på ethvert tidspunkt og ethvert sted kan tillades i vandet. Kapacitetstallene viser snarere den teoretiske kapacitet, som er baseret på den samlede mængde fisk i licenserne, end den rent fysiske kapacitet for fiskehold i burene og andet produktionsmateriel, som EF-erhvervsgrenen anvender. Disse kapacitetstal har derfor ikke nogen særlig betydning for analysen.

| (67) | Kapacitetsudnyttelsen steg først med 13 % mellem 2001 og 2002, men faldt så med ca. 18 % i 2003 og var mere eller mindre stabil i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(67)

Kapacitetsudnyttelsen steg først med 13 % mellem 2001 og 2002, men faldt så med ca. 18 % i 2003 og var mere eller mindre stabil i undersøgelsesperioden.

4.5.2.   Lagre

| (68) | Det skal bemærkes, at EF-erhvervsgrenen næsten ikke ligger inde med lagre af opdrættede laks, idet fiskene sælges umiddelbart efter høst til industrier i senere produktionsled. Derfor anses en vurdering af lagrene ikke for at være en relevant faktor i forbindelse med en undersøgelse af EF-erhvervsgrenens økonomiske situation. |
| --- | --- |

(68)

Det skal bemærkes, at EF-erhvervsgrenen næsten ikke ligger inde med lagre af opdrættede laks, idet fiskene sælges umiddelbart efter høst til industrier i senere produktionsled. Derfor anses en vurdering af lagrene ikke for at være en relevant faktor i forbindelse med en undersøgelse af EF-erhvervsgrenens økonomiske situation.

4.5.3.   Salgsmængde, markedsandel, gennemsnitlig enhedspris i EF og vækst

| (69) | Nedenstående tal viser EF-erhvervsgrenens salg til uafhængige kunder på markedet i Fællesskabet.
  Tabel 6
  Salgsmængde, markedsandel, gennemsnitlig enhedspris i EF | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salgsmængde (tons) | 17 556 | 18 684 | 18 997 | 19 925 |
| Indeks | 100 | 106 | 108 | 113 |
| Markedsandel | 3,33 % | 3,38 % | 3,11 % | 3,28 % |
| Indeks | 100 | 102 | 93 | 99 |
| Gennemsnitlig enhedspris (EUR/kg) | 3,03 | 3,00 | 2,61 | 2,84 |
| Indeks | 100 | 99 | 86 | 94 |
| Kilde: EF-erhvervsgrenen hvad angår salgsmængde og markedsandel. EF-erhvervsgrenen i stikprøven ab brug hvad angår gennemsnitlige enhedspriser. |

(69)

Nedenstående tal viser EF-erhvervsgrenens salg til uafhængige kunder på markedet i Fællesskabet.

Tabel 6

Salgsmængde, markedsandel, gennemsnitlig enhedspris i EF

2001

2002

2003

UP

Salgsmængde (tons)

17 556

18 684

18 997

19 925

Indeks

100

106

108

113

Markedsandel

3,33 %

3,38 %

3,11 %

3,28 %

Indeks

100

102

93

99

Gennemsnitlig enhedspris (EUR/kg)

3,03

3,00

2,61

2,84

Indeks

100

99

86

94

Kilde: EF-erhvervsgrenen hvad angår salgsmængde og markedsandel. EF-erhvervsgrenen i stikprøven ab brug hvad angår gennemsnitlige enhedspriser.

| (70) | EF-erhvervsgrenens salgsmængde steg med 13 % mellem 2001 og undersøgelsesperioden. Erhvervsgrenen var med andre ord i stand til at øge salgsmængden med 2 300 tons. Resultatet må også vurderes på baggrund af stigningen i forbruget i Fællesskabet, som var 80 000 tons i samme periode. |
| --- | --- |

(70)

EF-erhvervsgrenens salgsmængde steg med 13 % mellem 2001 og undersøgelsesperioden. Erhvervsgrenen var med andre ord i stand til at øge salgsmængden med 2 300 tons. Resultatet må også vurderes på baggrund af stigningen i forbruget i Fællesskabet, som var 80 000 tons i samme periode.

| (71) | EF-erhvervsgrenens markedsandel blev mindre i den betragtede periode (- 1 %). Først var der en stigning mellem 2001 og 2002, så et fald i 2003 og en stigning igen i undersøgelsesperioden, og derefter blev markedsandelen ved med at ligge lidt under 2001-niveauet. EF-erhvervsgrenen har en så lille andel af markedet, at ethvert tab vil få store virkninger, selv et ganske lille tab. |
| --- | --- |

(71)

EF-erhvervsgrenens markedsandel blev mindre i den betragtede periode (- 1 %). Først var der en stigning mellem 2001 og 2002, så et fald i 2003 og en stigning igen i undersøgelsesperioden, og derefter blev markedsandelen ved med at ligge lidt under 2001-niveauet. EF-erhvervsgrenen har en så lille andel af markedet, at ethvert tab vil få store virkninger, selv et ganske lille tab.

| (72) | I perioden fra 2001 til undersøgelsesperioden faldt EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser med 6 %. Faldet var størst mellem 2002 og 2003 (- 13 %), mens der var en stigning i priserne igen (+ 9 %) mellem 2003 og undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(72)

I perioden fra 2001 til undersøgelsesperioden faldt EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser med 6 %. Faldet var størst mellem 2002 og 2003 (- 13 %), mens der var en stigning i priserne igen (+ 9 %) mellem 2003 og undersøgelsesperioden.

| (73) | I den betragtede periode voksede forbruget i Fællesskabet med 15 %, og EF-erhvervsgrenen øgede sin salgsmængde med 13 %. I samme periode faldt erhvervsgrenens salgspriser imidlertid med 6 % og markedsandelen med 1 %. Samtidig steg importen med ca. 35 %, og dumpingimporten vandt 8,6 procentpoint i markedsandel. Det betyder, at EF-erhvervsgrenen ikke deltog fuldt ud i denne markedsvækst i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(73)

I den betragtede periode voksede forbruget i Fællesskabet med 15 %, og EF-erhvervsgrenen øgede sin salgsmængde med 13 %. I samme periode faldt erhvervsgrenens salgspriser imidlertid med 6 % og markedsandelen med 1 %. Samtidig steg importen med ca. 35 %, og dumpingimporten vandt 8,6 procentpoint i markedsandel. Det betyder, at EF-erhvervsgrenen ikke deltog fuldt ud i denne markedsvækst i den betragtede periode.

4.5.4.   Rentabilitet, afkast af investeringer og likviditet

| (74) | Rentabiliteten på salget i EF viser den fortjeneste, der blev opnået ved salg af opdrættede laks på markedet i Fællesskabet. Afkastet af investeringer og likviditeten kunne kun måles for den snævreste mulige varegruppe, der indbefattede samme vare, jf. artikel 3, stk. 8, i grundforordningen. Det skal i den forbindelse bemærkes, at lakseopdræt repræsenterede 95 % af de økonomiske aktiviteter for EF-erhvervsgrenen i stikprøven. |
| --- | --- |

(74)

Rentabiliteten på salget i EF viser den fortjeneste, der blev opnået ved salg af opdrættede laks på markedet i Fællesskabet. Afkastet af investeringer og likviditeten kunne kun måles for den snævreste mulige varegruppe, der indbefattede samme vare, jf. artikel 3, stk. 8, i grundforordningen. Det skal i den forbindelse bemærkes, at lakseopdræt repræsenterede 95 % af de økonomiske aktiviteter for EF-erhvervsgrenen i stikprøven.

| (75) | Afkastet af investeringer blev beregnet på grundlag af afkastet af de samlede aktiver, da de selskaber, der udgør EF-erhvervsgrenen, hovedsagelig, om ikke udelukkende, er aktive i forbindelse med produktion og salg af den pågældende vare. I forbindelse med denne undersøgelse er afkastet af investeringer udtrykt som udbyttet i procent af investeringernes bogførte nettoværdi.
  Tabel 7
  Rentabilitet, afkast af investeringer og likviditet | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitet på salget i EF | 7,2 % | – 2,9 % | – 6,2 % | – 4,0 % |
| Afkast af investeringer | 36,7 % | – 15,5 % | – 20,7 % | – 21,4 % |
| Likviditet (000 EUR) | 3 331 | – 11 | 951 | 698 |
| Kilde: EF-erhvervsgrenen i stikprøven |

(75)

Afkastet af investeringer blev beregnet på grundlag af afkastet af de samlede aktiver, da de selskaber, der udgør EF-erhvervsgrenen, hovedsagelig, om ikke udelukkende, er aktive i forbindelse med produktion og salg af den pågældende vare. I forbindelse med denne undersøgelse er afkastet af investeringer udtrykt som udbyttet i procent af investeringernes bogførte nettoværdi.

Tabel 7

Rentabilitet, afkast af investeringer og likviditet

2001

2002

2003

UP

Rentabilitet på salget i EF

7,2 %

– 2,9 %

– 6,2 %

– 4,0 %

Afkast af investeringer

36,7 %

– 15,5 %

– 20,7 %

– 21,4 %

Likviditet (000 EUR)

3 331

– 11

951

698

Kilde: EF-erhvervsgrenen i stikprøven

| (76) | I 2001 opnåede EF-erhvervsgrenen en fortjeneste på 7,2 %. Mellem 2001 og 2002 blev rentabiliteten negativ med et fald på 10,1 procentpoint. Fra det tidspunkt havde EF-erhvervsgrenen fortsat tab. Situationen blev endnu værre mellem 2002 og 2003 med et tab på 6,2 % (eller 3,3 procentpoint). Den vedvarende efterspørgsel efter laks i undersøgelsesperioden gav EF-erhvervsgrenen mulighed for at hæve sine salgspriser lidt og mindske tabene, men de blev dog alligevel ved med at være betydelige (- 4 %). Fra begyndelsen til udløbet af den betragtede periode var faldet i rentabilitet så stort som 11,2 procentpoint. |
| --- | --- |

(76)

I 2001 opnåede EF-erhvervsgrenen en fortjeneste på 7,2 %. Mellem 2001 og 2002 blev rentabiliteten negativ med et fald på 10,1 procentpoint. Fra det tidspunkt havde EF-erhvervsgrenen fortsat tab. Situationen blev endnu værre mellem 2002 og 2003 med et tab på 6,2 % (eller 3,3 procentpoint). Den vedvarende efterspørgsel efter laks i undersøgelsesperioden gav EF-erhvervsgrenen mulighed for at hæve sine salgspriser lidt og mindske tabene, men de blev dog alligevel ved med at være betydelige (- 4 %). Fra begyndelsen til udløbet af den betragtede periode var faldet i rentabilitet så stort som 11,2 procentpoint.

| (77) | I den betragtede periode fulgte afkastet af investeringer og likviditeten samme tendens som rentabiliteten. |
| --- | --- |

(77)

I den betragtede periode fulgte afkastet af investeringer og likviditeten samme tendens som rentabiliteten.

4.5.5.   Investeringer og evne til at rejse kapital

Tabel 8
  Investeringer og evne til at rejse kapital

| | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringer (000 EUR) | 1 407 | 1 301 | 1 101 | 2 249 |
| Kilde: EF-erhvervsgrenen i stikprøven |

2001

2002

2003

UP

Investeringer (000 EUR)

1 407

1 301

1 101

2 249

Kilde: EF-erhvervsgrenen i stikprøven

| (78) | EF-erhvervsgrenen øgede sine investeringer i den betragtede periode. Der var først en nedgang i 2002 og 2003 og så en stigning i undersøgelsesperioden. Disse investeringer kan til en vis grad skyldes den vedvarende efterspørgsel, som var karakteristisk for den betragtede periode. Det konstateredes også, at en betydelig del af investeringerne blev foretaget med henblik på vedligeholdelse af eksisterende produktionsudstyr eller udskiftning af udstyr, som var ved enden af deres livscyklus. EF-erhvervsgrenen har i de senere år gjort en betydelig indsats for at forbedre sin konkurrenceevne på dette marked. Der er blevet taget skridt til at forbedre effektiviteten og nedbringe omkostningerne over for den stigende konkurrence, idet man f.eks. har indgået fælles ordninger om indkøb af foder eller om fælles markedsføring og salg. EF-erhvervsgrenen har også gennemgået en konsolideringsproces. Der er sket betydelige ændringer i lakseopdrætsindustriens struktur i Fællesskabet med en tendens i retning af færre selskaber. En række mindre producenter har enten indstillet deres virksomhed eller solgt til andre producenter, som havde investeret i disse selskaber. |
| --- | --- |

(78)

EF-erhvervsgrenen øgede sine investeringer i den betragtede periode. Der var først en nedgang i 2002 og 2003 og så en stigning i undersøgelsesperioden. Disse investeringer kan til en vis grad skyldes den vedvarende efterspørgsel, som var karakteristisk for den betragtede periode. Det konstateredes også, at en betydelig del af investeringerne blev foretaget med henblik på vedligeholdelse af eksisterende produktionsudstyr eller udskiftning af udstyr, som var ved enden af deres livscyklus. EF-erhvervsgrenen har i de senere år gjort en betydelig indsats for at forbedre sin konkurrenceevne på dette marked. Der er blevet taget skridt til at forbedre effektiviteten og nedbringe omkostningerne over for den stigende konkurrence, idet man f.eks. har indgået fælles ordninger om indkøb af foder eller om fælles markedsføring og salg. EF-erhvervsgrenen har også gennemgået en konsolideringsproces. Der er sket betydelige ændringer i lakseopdrætsindustriens struktur i Fællesskabet med en tendens i retning af færre selskaber. En række mindre producenter har enten indstillet deres virksomhed eller solgt til andre producenter, som havde investeret i disse selskaber.

| (79) | I den betragtede periode begyndte det at blive vanskeligere for EF-erhvervsgrenen at rejse kapital. Erhvervsgrenens evne til at rejse kapital skal også betragtes på baggrund af udviklingen i dens likviditet, som var negativ i undersøgelsesperioden. De tab, som erhvervsgrenen akkumulerede, og salgsprisernes niveau i den betragtede periode spillede også en negativ rolle, når man skulle finde eksterne finansieringskilder. |
| --- | --- |

(79)

I den betragtede periode begyndte det at blive vanskeligere for EF-erhvervsgrenen at rejse kapital. Erhvervsgrenens evne til at rejse kapital skal også betragtes på baggrund af udviklingen i dens likviditet, som var negativ i undersøgelsesperioden. De tab, som erhvervsgrenen akkumulerede, og salgsprisernes niveau i den betragtede periode spillede også en negativ rolle, når man skulle finde eksterne finansieringskilder.

4.5.6.   Beskæftigelse og produktivitet

Tabel 9
  Beskæftigelse og produktivitet

| | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal ansatte | 254 | 272 | 269 | 265 |
| Indeks | 100 | 107 | 106 | 104 |
| Produktivitet (tons/ansat) | 71,3 | 75,8 | 72,1 | 77,5 |
| Indeks | 100 | 106 | 101 | 108 |
| Kilde: EF-erhvervsgrenen. |

2001

2002

2003

UP

Antal ansatte

254

272

269

265

Indeks

100

107

106

104

Produktivitet (tons/ansat)

71,3

75,8

72,1

77,5

Indeks

100

106

101

108

Kilde: EF-erhvervsgrenen.

| (80) | Mellem 2001 og undersøgelsesperioden øgede EF-erhvervsgrenen (globalt) beskæftigelsen med 4 %. Stigningen fandt imidlertid sted mellem 2001 og 2002 (+ 7 %) og kan skyldes den produktionsstigning, der skete i den betragtede periode. Som det fremgår af ovenstående tabel, bevirkede udviklingen på markedet, at stigningen i antallet af beskæftigede i 2002 ikke kunne fastholdes og blev fulgt af et fald i 2003 og undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(80)

Mellem 2001 og undersøgelsesperioden øgede EF-erhvervsgrenen (globalt) beskæftigelsen med 4 %. Stigningen fandt imidlertid sted mellem 2001 og 2002 (+ 7 %) og kan skyldes den produktionsstigning, der skete i den betragtede periode. Som det fremgår af ovenstående tabel, bevirkede udviklingen på markedet, at stigningen i antallet af beskæftigede i 2002 ikke kunne fastholdes og blev fulgt af et fald i 2003 og undersøgelsesperioden.

| (81) | Trods en mindre stigning i beskæftigelsen var EF-erhvervsgrenen i stand til at øge produktiviteten i den betragtede periode. På baggrund af produktionsniveauet og antallet af ansatte steg produktiviteten med 8 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(81)

Trods en mindre stigning i beskæftigelsen var EF-erhvervsgrenen i stand til at øge produktiviteten i den betragtede periode. På baggrund af produktionsniveauet og antallet af ansatte steg produktiviteten med 8 % i den betragtede periode.

4.5.7.   Lønninger

Tabel 10
  Lønninger

| | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lønninger (000 EUR) | 4 620 | 4 223 | 4 015 | 3 765 |
| Indeks | 100 | 91 | 87 | 81 |
| Kilde: EF-erhvervsgrenen i stikprøven. |

2001

2002

2003

UP

Lønninger (000 EUR)

4 620

4 223

4 015

3 765

Indeks

100

91

87

81

Kilde: EF-erhvervsgrenen i stikprøven.

| (82) | Det var nødvendigt at sænke lønningerne med 19 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(82)

Det var nødvendigt at sænke lønningerne med 19 % i den betragtede periode.

4.5.8.   Genrejsning efter tidligere dumping

| (83) | Det skal bemærkes, at en betydelig del af importen af opdrættede laks med oprindelse i Norge var omfattet af pristilsagn mellem september 1997 og maj 2003 i forbindelse med de daværende antidumping- og antisubsidieforanstaltninger. EF-erhvervsgrenen var rentabel i 2001, men i løbet af 2002 begyndte flere norske eksporterende producenter at misligholde pristilsagnene og således underminere effektiviteten af den pågældende foranstaltning og forårsage prisfald. Denne undersøgelse viser, at de norske eksporterende producenters priser er faldet 16 % siden 2001. De største prisfald fandt sted fra 2002, hvor man i stadig stigende grad begyndte at misligholde de gældende tilsagn. Under disse omstændigheder fastslås det, at det ikke har været muligt at overvinde følgevirkningerne af tidligere dumping. |
| --- | --- |

(83)

Det skal bemærkes, at en betydelig del af importen af opdrættede laks med oprindelse i Norge var omfattet af pristilsagn mellem september 1997 og maj 2003 i forbindelse med de daværende antidumping- og antisubsidieforanstaltninger. EF-erhvervsgrenen var rentabel i 2001, men i løbet af 2002 begyndte flere norske eksporterende producenter at misligholde pristilsagnene og således underminere effektiviteten af den pågældende foranstaltning og forårsage prisfald. Denne undersøgelse viser, at de norske eksporterende producenters priser er faldet 16 % siden 2001. De største prisfald fandt sted fra 2002, hvor man i stadig stigende grad begyndte at misligholde de gældende tilsagn. Under disse omstændigheder fastslås det, at det ikke har været muligt at overvinde følgevirkningerne af tidligere dumping.

4.5.9.   Den faktiske dumpingmargens størrelse

| (84) | Virkningerne for EF-erhvervsgrenen af den faktiske dumpingmargen, som er betydelig, kan ikke anses for ubetydelige i betragtning af mængden af og priserne på den pågældende import. |
| --- | --- |

(84)

Virkningerne for EF-erhvervsgrenen af den faktiske dumpingmargen, som er betydelig, kan ikke anses for ubetydelige i betragtning af mængden af og priserne på den pågældende import.

4.6.   Konklusion om skade

| (85) | Undersøgelsen viser, at mellem 2001 og undersøgelsesperioden fortsatte importen af den pågældende vare i stigende mængder til markedet i Fællesskabet (+ 35 %), især mellem 2002 og 2003. I samme periode faldt gennemsnitspriserne på dumpingimporten med 16 %, og priserne fortsatte med at falde mellem 2002 og 2003 og har siden ligget på et meget lavt niveau. Den norske markedsandel forøgedes med 17 % eller 8,6 procentpoint i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(85)

Undersøgelsen viser, at mellem 2001 og undersøgelsesperioden fortsatte importen af den pågældende vare i stigende mængder til markedet i Fællesskabet (+ 35 %), især mellem 2002 og 2003. I samme periode faldt gennemsnitspriserne på dumpingimporten med 16 %, og priserne fortsatte med at falde mellem 2002 og 2003 og har siden ligget på et meget lavt niveau. Den norske markedsandel forøgedes med 17 % eller 8,6 procentpoint i den betragtede periode.

| (86) | Hvad angår EF-erhvervsgrenens situation, viser en undersøgelse af ovennævnte indikatorer, at situationen gradvis forværredes mellem 2001 og undersøgelsesperioden. Nogle faktorer viste en positiv tendens i den betragtede periode (produktion, produktionskapacitet, salgsmængde), men de fleste indikatorer udviklede sig negativt (salgspriser, markedsandel, rentabilitet, likviditet, afkast af investeringer, lønninger). |
| --- | --- |

(86)

Hvad angår EF-erhvervsgrenens situation, viser en undersøgelse af ovennævnte indikatorer, at situationen gradvis forværredes mellem 2001 og undersøgelsesperioden. Nogle faktorer viste en positiv tendens i den betragtede periode (produktion, produktionskapacitet, salgsmængde), men de fleste indikatorer udviklede sig negativt (salgspriser, markedsandel, rentabilitet, likviditet, afkast af investeringer, lønninger).

| (87) | Med hensyn til den positive udvikling i produktion og salgsmængde konstateredes det, at disse stigninger kun gav EF-erhvervsgrenen mulighed for at genindvinde tabte markedsandele i undersøgelsesperioden og at fastholde den genindvundne markedsandel. Produktionskapaciteten blev anset for at være af begrænset relevans, da der er tale om teoretiske kapacitetstal baseret på den samlede mængde, der er udstedt licenser for, og ikke den fysiske kapacitet til fiskeindhold. Kapacitetsudnyttelsen faldt fra 49 % til 47 % i denne periode, medens produktiviteten steg, især som følge af større anvendelse af automatisering (+ 8 %). I den betragtede periode var markedet i Fællesskabet karakteriseret ved en vedvarende efterspørgsel, da forbruget steg med 15 % eller 80 000 tons. Selv om det lykkedes EF-erhvervsgrenen at øge sin produktion og salgsmængde med 13 % i begge tilfælde, var den kun lige netop i stand til at bevare sin markedsandel. På samme tid formåede de norske eksportører at øge deres salg med 93 000 tons og vinde en betydelig markedsandel. |
| --- | --- |

(87)

Med hensyn til den positive udvikling i produktion og salgsmængde konstateredes det, at disse stigninger kun gav EF-erhvervsgrenen mulighed for at genindvinde tabte markedsandele i undersøgelsesperioden og at fastholde den genindvundne markedsandel. Produktionskapaciteten blev anset for at være af begrænset relevans, da der er tale om teoretiske kapacitetstal baseret på den samlede mængde, der er udstedt licenser for, og ikke den fysiske kapacitet til fiskeindhold. Kapacitetsudnyttelsen faldt fra 49 % til 47 % i denne periode, medens produktiviteten steg, især som følge af større anvendelse af automatisering (+ 8 %). I den betragtede periode var markedet i Fællesskabet karakteriseret ved en vedvarende efterspørgsel, da forbruget steg med 15 % eller 80 000 tons. Selv om det lykkedes EF-erhvervsgrenen at øge sin produktion og salgsmængde med 13 % i begge tilfælde, var den kun lige netop i stand til at bevare sin markedsandel. På samme tid formåede de norske eksportører at øge deres salg med 93 000 tons og vinde en betydelig markedsandel.

| (88) | Stigningen i EF-erhvervsgrenens salgsmængde skete desuden på bekostning af faldende priser. Det betød et fald i rentabiliteten fra en positiv til en negativ situation med tab (7,2 % i 2001 til tab på - 2,9 %, - 6,2 % og - 4,0 % i henholdsvis 2002, 2003 og undersøgelsesperioden). Afkast af investeringer og likviditeten fulgte samme tendens som rentabiliteten. Også lønningerne gik ned i den betragtede periode (- 19 %). |
| --- | --- |

(88)

Stigningen i EF-erhvervsgrenens salgsmængde skete desuden på bekostning af faldende priser. Det betød et fald i rentabiliteten fra en positiv til en negativ situation med tab (7,2 % i 2001 til tab på - 2,9 %, - 6,2 % og - 4,0 % i henholdsvis 2002, 2003 og undersøgelsesperioden). Afkast af investeringer og likviditeten fulgte samme tendens som rentabiliteten. Også lønningerne gik ned i den betragtede periode (- 19 %).

| (89) | På grund af alle disse faktorer er den foreløbige konklusion, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. artikel 3 i grundforordningen. |
| --- | --- |

(89)

På grund af alle disse faktorer er den foreløbige konklusion, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. artikel 3 i grundforordningen.

5.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

5.1.   Indledende bemærkninger

| (90) | For at nå frem til en foreløbig konklusion om, hvorvidt der er en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og den skade, der er påført EF-erhvervsgrenen, undersøgte Kommissionen først i overensstemmelse med artikel 3, stk. 6, i grundforordningen, følgevirkningerne af dumpingimporten fra det pågældende land for situationen i den pågældende erhvervsgren. |
| --- | --- |

(90)

For at nå frem til en foreløbig konklusion om, hvorvidt der er en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og den skade, der er påført EF-erhvervsgrenen, undersøgte Kommissionen først i overensstemmelse med artikel 3, stk. 6, i grundforordningen, følgevirkningerne af dumpingimporten fra det pågældende land for situationen i den pågældende erhvervsgren.

| (91) | For det andet undersøgte Kommissionen i overensstemmelse med artikel 3, stk. 7, i grundforordningen også andre faktorer, som kunne have skadet EF-erhvervsgrenen for at sikre, at skade, der var forvoldt af sådanne andre faktorer, ikke uretmæssigt blev tilskrevet dumpingimporten. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, som samtidig kunne skade EF-erhvervsgrenen, blev også undersøgt for at sikre, at skade forårsaget af andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten. |
| --- | --- |

(91)

For det andet undersøgte Kommissionen i overensstemmelse med artikel 3, stk. 7, i grundforordningen også andre faktorer, som kunne have skadet EF-erhvervsgrenen for at sikre, at skade, der var forvoldt af sådanne andre faktorer, ikke uretmæssigt blev tilskrevet dumpingimporten. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, som samtidig kunne skade EF-erhvervsgrenen, blev også undersøgt for at sikre, at skade forårsaget af andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.

5.2.   Virkninger af dumpingimporten fra det pågældende land

| (92) | Forbindelsen mellem den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten er navnlig påvist ved følgende sammenfald i udvikling. Fra 2001 og indtil udgangen af undersøgelsesperioden var der en stigning på 35 % i importen af norske opdrættede laks til Fællesskabet, og dens markedsandel steg til 59,6 %, hvilket betød en gevinst på 8,6 procentpoint på EF-erhvervsgrenens bekostning. De norske priser faldt 16 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(92)

Forbindelsen mellem den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten er navnlig påvist ved følgende sammenfald i udvikling. Fra 2001 og indtil udgangen af undersøgelsesperioden var der en stigning på 35 % i importen af norske opdrættede laks til Fællesskabet, og dens markedsandel steg til 59,6 %, hvilket betød en gevinst på 8,6 procentpoint på EF-erhvervsgrenens bekostning. De norske priser faldt 16 % i den betragtede periode.

| (93) | Denne udvikling i importen fra Norge faldt sammen med store finansielle tab for fællesskabsproducenterne. Udviklingen i importen fra Norge faldt sammen med betydeligt faldende tendenser i de vigtigste økonomiske faktorer for EF-erhvervsgrenen fra 2001 til udgangen af undersøgelsesperioden. Mellem 2002 og undersøgelsesperioden, hvor priserne fra Norge faldt med ca. 13 %, faldt salgspriserne med 5 %, og EF-erhvervsgrenens tab af markedsandel var på 3 %. Resultatet var, at EF-erhvervsgrenen led tab i undersøgelsesperioden og i de to år, der gik forud for undersøgelsesperioden. Da det er almindeligt anerkendt, at importen fra Norge er prisførende på markedet for opdrættede laks i Fællesskabet på grund af de store mængder, viser denne situation, at EF-erhvervsgrenen var under et stærkt pristryk, som blev yderligere forværret af dumpingimportvarerne på markedet i Fællesskabet. Virkningerne af pristrykket er yderligere påvist ved de norske eksporterende producenters prisunderbud og EF-erhvervsgrenens priser, som blev trykket kraftigt i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(93)

Denne udvikling i importen fra Norge faldt sammen med store finansielle tab for fællesskabsproducenterne. Udviklingen i importen fra Norge faldt sammen med betydeligt faldende tendenser i de vigtigste økonomiske faktorer for EF-erhvervsgrenen fra 2001 til udgangen af undersøgelsesperioden. Mellem 2002 og undersøgelsesperioden, hvor priserne fra Norge faldt med ca. 13 %, faldt salgspriserne med 5 %, og EF-erhvervsgrenens tab af markedsandel var på 3 %. Resultatet var, at EF-erhvervsgrenen led tab i undersøgelsesperioden og i de to år, der gik forud for undersøgelsesperioden. Da det er almindeligt anerkendt, at importen fra Norge er prisførende på markedet for opdrættede laks i Fællesskabet på grund af de store mængder, viser denne situation, at EF-erhvervsgrenen var under et stærkt pristryk, som blev yderligere forværret af dumpingimportvarerne på markedet i Fællesskabet. Virkningerne af pristrykket er yderligere påvist ved de norske eksporterende producenters prisunderbud og EF-erhvervsgrenens priser, som blev trykket kraftigt i undersøgelsesperioden.

5.3.   Virkninger af andre faktorer

5.3.1.   Virkninger af import fra andre tredjelande

| (94) | I den betragtede periode var der følgende udvikling i importen fra tredjelande, som ikke er omfattet af denne undersøgelse:
  Tabel 11
  Import fra andre tredjelande | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Andre tredjelande, bortset fra Norge, i alt (tons) | 82 082 | 106 154 | 108 157 | 117 994 |
| Indeks | 100 | 129 | 132 | 144 |
| Markedsandel | 15,5 % | 19,3 % | 17,7 % | 19,4 % |
| Gennemsnitspris (EUR pr. kg) | 2,86 | 2,34 | 2,15 | 2,23 |
| USA (tons) | 5 011 | 26 359 | 27 233 | 24 624 |
| Indeks | 100 | 526 | 543 | 491 |
| Markedsandel | 0,9 % | 4,8 % | 4,5 % | 4,0 % |
| Gennemsnitspris (EUR pr. kg) | 2,35 | 1,73 | 1,57 | 1,69 |
| Canada (tons) | 593 | 3 592 | 6 490 | 6 940 |
| Indeks | 100 | 605 | 1094 | 1170 |
| Markedsandel | 0,1 % | 0,7 % | 1,1 % | 1,1 % |
| Gennemsnitspris (EUR pr. kg) | 2,90 | 1,89 | 1,72 | 1,77 |
| Chile (tons) | 26 442 | 28 669 | 19 455 | 24 547 |
| Indeks | 100 | 108 | 74 | 93 |
| Markedsandel | 5,0 % | 5,2 % | 3,2 % | 4,0 % |
| Gennemsnitspris (EUR pr. kg) | 2,93 | 2,36 | 2,60 | 2,89 |
| Færøerne (tons) | 40 505 | 37 075 | 41 202 | 37 108 |
| Indeks | 100 | 92 | 102 | 92 |
| Markedsandel | 7,7 % | 6,7 % | 6,7 % | 6,1 % |
| Gennemsnitspris (EUR pr. kg) | 2,95 | 2,78 | 2,50 | 2,57 |
| Kilde: Eurostat. |

(94)

I den betragtede periode var der følgende udvikling i importen fra tredjelande, som ikke er omfattet af denne undersøgelse:

Tabel 11

Import fra andre tredjelande

2001

2002

2003

UP

Andre tredjelande, bortset fra Norge, i alt (tons)

82 082

106 154

108 157

117 994

Indeks

100

129

132

144

Markedsandel

15,5 %

19,3 %

17,7 %

19,4 %

Gennemsnitspris (EUR pr. kg)

2,86

2,34

2,15

2,23

USA (tons)

5 011

26 359

27 233

24 624

Indeks

100

526

543

491

Markedsandel

0,9 %

4,8 %

4,5 %

4,0 %

Gennemsnitspris (EUR pr. kg)

2,35

1,73

1,57

1,69

Canada (tons)

593

3 592

6 490

6 940

Indeks

100

605

1094

1170

Markedsandel

0,1 %

0,7 %

1,1 %

1,1 %

Gennemsnitspris (EUR pr. kg)

2,90

1,89

1,72

1,77

Chile (tons)

26 442

28 669

19 455

24 547

Indeks

100

108

74

93

Markedsandel

5,0 %

5,2 %

3,2 %

4,0 %

Gennemsnitspris (EUR pr. kg)

2,93

2,36

2,60

2,89

Færøerne (tons)

40 505

37 075

41 202

37 108

Indeks

100

92

102

92

Markedsandel

7,7 %

6,7 %

6,7 %

6,1 %

Gennemsnitspris (EUR pr. kg)

2,95

2,78

2,50

2,57

Kilde: Eurostat.

| (95) | Ovenstående tabel viser importmængde, markedsandel og gennemsnitspris for opdrættede laks, der er importeret fra alle lande, undtagen Norge, og også individuelt for traditionelle importører, dvs. USA, Canada, Chile og Færøerne. |
| --- | --- |

(95)

Ovenstående tabel viser importmængde, markedsandel og gennemsnitspris for opdrættede laks, der er importeret fra alle lande, undtagen Norge, og også individuelt for traditionelle importører, dvs. USA, Canada, Chile og Færøerne.

| (96) | Det skal bemærkes, at importstatistikkerne ikke skelner mellem opdrættede laks og vildlaks. Ud fra oplysninger, der er indsamlet i forbindelse med undersøgelsen, viser det sig imidlertid, at størsteparten af importen fra USA og Canada består af vildlaks, så det er ikke sandsynligt, at importen fra disse to lande kunne have haft store følgevirkninger for EF-erhvervsgrenens situation. |
| --- | --- |

(96)

Det skal bemærkes, at importstatistikkerne ikke skelner mellem opdrættede laks og vildlaks. Ud fra oplysninger, der er indsamlet i forbindelse med undersøgelsen, viser det sig imidlertid, at størsteparten af importen fra USA og Canada består af vildlaks, så det er ikke sandsynligt, at importen fra disse to lande kunne have haft store følgevirkninger for EF-erhvervsgrenens situation.

| (97) | Ovenstående tabel viser også, at importpriserne fra Chile lå over EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden, og at priserne på opdrættede laks varierede betydeligt blandt andre tredjelande. Importpriserne fra Færøerne var lavere end de norske eksporterende producenters priser, men det skal understreges, at importmængden fra Chile og Færøerne faldt med henholdsvis 7 % og 8 % i den betragtede periode. |
| --- | --- |

(97)

Ovenstående tabel viser også, at importpriserne fra Chile lå over EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden, og at priserne på opdrættede laks varierede betydeligt blandt andre tredjelande. Importpriserne fra Færøerne var lavere end de norske eksporterende producenters priser, men det skal understreges, at importmængden fra Chile og Færøerne faldt med henholdsvis 7 % og 8 % i den betragtede periode.

| (98) | Denne udvikling skal ses på baggrund af udviklingen i forbruget og dumpingimporten fra Norge. Som vist i betragtning (51) steg forbruget 15 % i den betragtede periode, og forbruget i undersøgelsesperioden blev næsten ved med at ligge på samme niveau som i 2003 med et ganske lille fald på 0,5 %. Som angivet i betragtning (55) steg importen fra Norge med ca. 35 % i den betragtede periode, og stigningen var på omkring 3,1 % mellem 2003 og undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(98)

Denne udvikling skal ses på baggrund af udviklingen i forbruget og dumpingimporten fra Norge. Som vist i betragtning (51) steg forbruget 15 % i den betragtede periode, og forbruget i undersøgelsesperioden blev næsten ved med at ligge på samme niveau som i 2003 med et ganske lille fald på 0,5 %. Som angivet i betragtning (55) steg importen fra Norge med ca. 35 % i den betragtede periode, og stigningen var på omkring 3,1 % mellem 2003 og undersøgelsesperioden.

| (99) | På baggrund af ovenstående er den foreløbige konklusion, at importen til Fællesskabet fra andre tredjelande ikke kunne betragtes som en afgørende årsag til den væsentlige skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(99)

På baggrund af ovenstående er den foreløbige konklusion, at importen til Fællesskabet fra andre tredjelande ikke kunne betragtes som en afgørende årsag til den væsentlige skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.

5.3.2.   Virkninger af ændringer i forbrugsmønstret

| (100) | Forbruget af opdrættede laks i Fællesskabet steg med 15 % i den betragtede periode til næsten 608 000 tons i undersøgelsesperioden. EF-erhvervsgrenen drog fordel af denne vækst i forbruget til at øge produktionen og salget. Udviklingen i forbruget anses således ikke for at have bidraget til den skade, der er påført EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(100)

Forbruget af opdrættede laks i Fællesskabet steg med 15 % i den betragtede periode til næsten 608 000 tons i undersøgelsesperioden. EF-erhvervsgrenen drog fordel af denne vækst i forbruget til at øge produktionen og salget. Udviklingen i forbruget anses således ikke for at have bidraget til den skade, der er påført EF-erhvervsgrenen.

| (101) | Det er blevet fremført, at der angiveligt havde været et fald i forbruget i Det Forenede Kongerige, og at dette havde forvoldt fællesskabsproducenterne skade. Det er imidlertid ikke muligt at adskille markedet i Det Forenede Kongerige fra det samlede marked i Fællesskabet og det stigende forbrug, der blev konstateret for markedet i Fællesskabet i den betragtede periode. Mindre efterspørgsel efter opdrættede laks i en bestemt del af Fællesskabet, samtidig med at den samlede efterspørgsel er stigende, kan ikke anses for at være årsagen til EF-erhvervsgrenens forværrede økonomiske situation. Den foreløbige konklusion er derfor, at ændringerne i forbrugsmønstret ikke havde bidraget til den væsentlige skade, der er påført EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(101)

Det er blevet fremført, at der angiveligt havde været et fald i forbruget i Det Forenede Kongerige, og at dette havde forvoldt fællesskabsproducenterne skade. Det er imidlertid ikke muligt at adskille markedet i Det Forenede Kongerige fra det samlede marked i Fællesskabet og det stigende forbrug, der blev konstateret for markedet i Fællesskabet i den betragtede periode. Mindre efterspørgsel efter opdrættede laks i en bestemt del af Fællesskabet, samtidig med at den samlede efterspørgsel er stigende, kan ikke anses for at være årsagen til EF-erhvervsgrenens forværrede økonomiske situation. Den foreløbige konklusion er derfor, at ændringerne i forbrugsmønstret ikke havde bidraget til den væsentlige skade, der er påført EF-erhvervsgrenen.

5.3.3.   Virkninger af ændringer i EF-erhvervsgrenens eksportresultater

Tabel 12
  EF-erhvervsgrenens eksportmængde

| | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksport (tons) | 169 | 211 | 348 | 423 |
| Kilde: EF-erhvervsgrenen. |

2001

2002

2003

UP

Eksport (tons)

169

211

348

423

Kilde: EF-erhvervsgrenen.

| (102) | Det blev også undersøgt, om ændringerne i EF-erhvervsgrenens eksportniveau havde haft virkninger. Eksporten steg med 150 %. På grund af den vanskelige situation på markedet i Fællesskabet forsøgte EF-erhvervsgrenen at øge sin eksport, som dog ikke steg mere end ca. 2 % af dens samlede produktion og salg. Den foreløbige konklusion er derfor, at eventuelle ændringer i eksportniveauet ikke var årsag til den væsentlige skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen. Under alle omstændigheder er data vedrørende rentabilitet baseret på data, som alene vedrører salget i Fællesskabet til ikke-forbundne kunder i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(102)

Det blev også undersøgt, om ændringerne i EF-erhvervsgrenens eksportniveau havde haft virkninger. Eksporten steg med 150 %. På grund af den vanskelige situation på markedet i Fællesskabet forsøgte EF-erhvervsgrenen at øge sin eksport, som dog ikke steg mere end ca. 2 % af dens samlede produktion og salg. Den foreløbige konklusion er derfor, at eventuelle ændringer i eksportniveauet ikke var årsag til den væsentlige skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen. Under alle omstændigheder er data vedrørende rentabilitet baseret på data, som alene vedrører salget i Fællesskabet til ikke-forbundne kunder i Fællesskabet.

5.3.4.   Andre producenter i Fællesskabet, der er forbundet med norske producenter/importører

| (103) | Det blev undersøgt, om andre producenter i EF, der er forbundet med norske producenter, har forvoldt EF-erhvervsgrenen skade. Som nævnt i betragtning (44) indgik disse selskaber ikke i definitionen af EF-erhvervsgrenen på grundlag af artikel 4, stk. 1, i grundforordningen. |
| --- | --- |

(103)

Det blev undersøgt, om andre producenter i EF, der er forbundet med norske producenter, har forvoldt EF-erhvervsgrenen skade. Som nævnt i betragtning (44) indgik disse selskaber ikke i definitionen af EF-erhvervsgrenen på grundlag af artikel 4, stk. 1, i grundforordningen.

| (104) | Fem producenter i Fællesskabet, der er forbundet med norske producenter/importører, indgav en fyldestgørende besvarelse af spørgeskemaet. De pågældende producenter udgjorde ca. 54 % af andre producenter i Fællesskabet, der er forbundet med norske producenter/importører.
  Tabel 13
  Salgsmængde, markedsandel og gennemsnitlige salgspriser til ikke-forbundne kunder for producenter i EF, som er forbundet med norske producenter/importører | 2001 | 2002 | 2003 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Salg til ikke-forbundne kunder i EF (tons) | 67 983 | 71 879 | 76 175 | 72 255 |
| Indeks | 100 | 105 | 112 | 106 |
| Markedsandel | 12,8 % | 13,0 % | 12,4 % | 11,9 % |
| Gennemsnitspris (EUR pr. kg) | 2,90 | 2,84 | 2,73 | 2,76 |
| Kilde: Besvarelser af spørgeskemaet fra producenter i EF, som er forbundet med norske producenter/importører. |

(104)

Fem producenter i Fællesskabet, der er forbundet med norske producenter/importører, indgav en fyldestgørende besvarelse af spørgeskemaet. De pågældende producenter udgjorde ca. 54 % af andre producenter i Fællesskabet, der er forbundet med norske producenter/importører.

Tabel 13

Salgsmængde, markedsandel og gennemsnitlige salgspriser til ikke-forbundne kunder for producenter i EF, som er forbundet med norske producenter/importører

2001

2002

2003

UP

Salg til ikke-forbundne kunder i EF (tons)

67 983

71 879

76 175

72 255

Indeks

100

105

112

106

Markedsandel

12,8 %

13,0 %

12,4 %

11,9 %

Gennemsnitspris (EUR pr. kg)

2,90

2,84

2,73

2,76

Kilde: Besvarelser af spørgeskemaet fra producenter i EF, som er forbundet med norske producenter/importører.

| (105) | Ovenstående tabel viser, at på grundlag af besvarelserne af spørgeskemaet steg salgsmængden for de fem samarbejdsvillige selskaber i den betragtede periode med 6 %, og at faldet i deres priser var ca. 5 %, almindeligvis på linje med udviklingen for EF-erhvervsgrenen. Desuden konstateredes det, at deres markedsandel blev ca. 1 procentpoint mindre i den betragtede periode, hvilket også er på linje med udviklingen for EF-erhvervsgrenen, og at deres salgspriser lå over de norske eksporterende producenters (omkring 5 % i undersøgelsesperioden). I samme periode lykkedes det norske eksportører at øge salget med 93 000 tons og vinde markedsandele. Imidlertid har forværringen af den økonomiske situation for producenter i EF, som er forbundet med norske producenter/importører, tilsyneladende ikke været så udtalt som forværringen af EF-erhvervsgrenens økonomiske situation. |
| --- | --- |

(105)

Ovenstående tabel viser, at på grundlag af besvarelserne af spørgeskemaet steg salgsmængden for de fem samarbejdsvillige selskaber i den betragtede periode med 6 %, og at faldet i deres priser var ca. 5 %, almindeligvis på linje med udviklingen for EF-erhvervsgrenen. Desuden konstateredes det, at deres markedsandel blev ca. 1 procentpoint mindre i den betragtede periode, hvilket også er på linje med udviklingen for EF-erhvervsgrenen, og at deres salgspriser lå over de norske eksporterende producenters (omkring 5 % i undersøgelsesperioden). I samme periode lykkedes det norske eksportører at øge salget med 93 000 tons og vinde markedsandele. Imidlertid har forværringen af den økonomiske situation for producenter i EF, som er forbundet med norske producenter/importører, tilsyneladende ikke været så udtalt som forværringen af EF-erhvervsgrenens økonomiske situation.

| (106) | Det fastslås derfor foreløbigt, at producenter i EF, som er forbundet med norske producenter/importører, ikke i betydeligt omfang bidrog til den væsentlige skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(106)

Det fastslås derfor foreløbigt, at producenter i EF, som er forbundet med norske producenter/importører, ikke i betydeligt omfang bidrog til den væsentlige skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.

5.3.5.   Virkninger af øget dødelighed på produktion og salgsmængde

| (107) | Ifølge en interesseret part kunne en højere fiskedødelighed end normalt i Irland og udbrud af sygdomme i Det Forenede Kongerige og Irland i 2002 og 2003 have forårsaget et betydeligt tab af produktion og salgsmængder. Det konstateredes imidlertid, at disse fænomener var begrænset til et lille antal brug, og at de ikke kunne have haft væsentlige virkninger for de overordnede tal. Som vist i betragtning (64) og (69) steg produktionen og salgsmængden for EF-erhvervsgrenen i stikprøven i den betragtede periode. Den foreløbige konklusion er derfor, at en højere fiskedødelighed end normalt ikke var årsag til væsentlige skadelige virkninger. |
| --- | --- |

(107)

Ifølge en interesseret part kunne en højere fiskedødelighed end normalt i Irland og udbrud af sygdomme i Det Forenede Kongerige og Irland i 2002 og 2003 have forårsaget et betydeligt tab af produktion og salgsmængder. Det konstateredes imidlertid, at disse fænomener var begrænset til et lille antal brug, og at de ikke kunne have haft væsentlige virkninger for de overordnede tal. Som vist i betragtning (64) og (69) steg produktionen og salgsmængden for EF-erhvervsgrenen i stikprøven i den betragtede periode. Den foreløbige konklusion er derfor, at en højere fiskedødelighed end normalt ikke var årsag til væsentlige skadelige virkninger.

5.3.6.   Virkninger af små mindre effektive producenter i EF og højere produktionsomkostninger

| (108) | Det blev fremført, at den norske erhvervsgren har lavere produktionsomkostninger end fællesskabsproducenterne, og at dette sammen med at fællesskabsproducenterne ikke evnede at nedbringe omkostningerne, var en årsag til øget import og alvorlig skade. På grundlag af de foreliggende oplysninger konstateredes det, at selv om Norge har fordele med hensyn til visse omkostninger (f.eks. lægemidler, foder, miljøbestemmelser), har fællesskabsproducenterne fordele i forbindelse med andre omkostninger (f.eks. arbejdskraft). Overordnet set bemærkes det, at selv om fællesskabsproducenterne har betydelige tab på det nuværende marked, er dette også tilfældet for norske producenter som påvist i bl.a. officielle norske oplysninger og dumpingundersøgelsen. Den foreløbige konklusion er derfor, at der ikke forelå dokumentation for argumentet om, at fællesskabsproducenterne skulle være mindre effektive end de norske eksportører, og at dette derfor ikke kunne være en årsag til den skade, der er påført EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(108)

Det blev fremført, at den norske erhvervsgren har lavere produktionsomkostninger end fællesskabsproducenterne, og at dette sammen med at fællesskabsproducenterne ikke evnede at nedbringe omkostningerne, var en årsag til øget import og alvorlig skade. På grundlag af de foreliggende oplysninger konstateredes det, at selv om Norge har fordele med hensyn til visse omkostninger (f.eks. lægemidler, foder, miljøbestemmelser), har fællesskabsproducenterne fordele i forbindelse med andre omkostninger (f.eks. arbejdskraft). Overordnet set bemærkes det, at selv om fællesskabsproducenterne har betydelige tab på det nuværende marked, er dette også tilfældet for norske producenter som påvist i bl.a. officielle norske oplysninger og dumpingundersøgelsen. Den foreløbige konklusion er derfor, at der ikke forelå dokumentation for argumentet om, at fællesskabsproducenterne skulle være mindre effektive end de norske eksportører, og at dette derfor ikke kunne være en årsag til den skade, der er påført EF-erhvervsgrenen.

5.3.7.   Virkningerne af lovgivningsmæssige restriktioner i Det Forenede Kongerige

| (109) | En interesseret part fremførte, at lovgivningsmæssige restriktioner i Det Forenede Kongerige i forbindelse med miljøkontrol og fiskesundhedsnormer, biomasseindhold, godkendelsesordning for medicinsk behandling og godkendelse af lokaliteter er en årsag til, at EF-erhvervsgrenens konkurrenceevne er nedsat, og en årsag til den alvorlige skade, som erhvervsgrenen har lidt. Der blev dog ikke forelagt bevis for disse argumenter, de blev heller ikke udbygget, og en kontrol af selskaber i Det Forenede Kongerige viste heller ikke tendenser i den retning. Under disse omstændigheder kan de pågældende faktorer derfor ikke anses for at være relevante årsagsfaktorer i forbindelse med den alvorlige skade, der er forvoldt fællesskabsproducenterne. På den anden side er det også muligt at fremføre, at strengere miljø- og sundhedsbestemmelser i Fællesskabet kan være med til at gøre et produkt mere attraktivt i moderne forbrugeres øjne. |
| --- | --- |

(109)

En interesseret part fremførte, at lovgivningsmæssige restriktioner i Det Forenede Kongerige i forbindelse med miljøkontrol og fiskesundhedsnormer, biomasseindhold, godkendelsesordning for medicinsk behandling og godkendelse af lokaliteter er en årsag til, at EF-erhvervsgrenens konkurrenceevne er nedsat, og en årsag til den alvorlige skade, som erhvervsgrenen har lidt. Der blev dog ikke forelagt bevis for disse argumenter, de blev heller ikke udbygget, og en kontrol af selskaber i Det Forenede Kongerige viste heller ikke tendenser i den retning. Under disse omstændigheder kan de pågældende faktorer derfor ikke anses for at være relevante årsagsfaktorer i forbindelse med den alvorlige skade, der er forvoldt fællesskabsproducenterne. På den anden side er det også muligt at fremføre, at strengere miljø- og sundhedsbestemmelser i Fællesskabet kan være med til at gøre et produkt mere attraktivt i moderne forbrugeres øjne.

5.4.   Konklusion om årsag

| (110) | På baggrund af ovenstående er den foreløbige konklusion, at der er en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt. Konklusionen er baseret på, at der var store stigninger med hensyn til mængder og markedsandele for dumpingimporten fra Norge, og denne import også underbød EF-erhvervsgrenens priser betydeligt. Der er desuden et påfaldende sammenfald i tid mellem den kraftige stigning i dumpingimporten til faldende priser og forværringen af EF-erhvervsgrenens finansielle situation, hvilket førte til en situation med tab for erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(110)

På baggrund af ovenstående er den foreløbige konklusion, at der er en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt. Konklusionen er baseret på, at der var store stigninger med hensyn til mængder og markedsandele for dumpingimporten fra Norge, og denne import også underbød EF-erhvervsgrenens priser betydeligt. Der er desuden et påfaldende sammenfald i tid mellem den kraftige stigning i dumpingimporten til faldende priser og forværringen af EF-erhvervsgrenens finansielle situation, hvilket førte til en situation med tab for erhvervsgrenen.

| (111) | Der blev ikke konstateret andre faktorer, som kunne have haft væsentlig indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation. Den foreløbige konklusion er, at importen til Fællesskabet fra andre tredjelande ikke kunne være en afgørende årsag til den væsentlige skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(111)

Der blev ikke konstateret andre faktorer, som kunne have haft væsentlig indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation. Den foreløbige konklusion er, at importen til Fællesskabet fra andre tredjelande ikke kunne være en afgørende årsag til den væsentlige skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.

6.   FÆLLESSKABETS INTERESSER

6.1.   Generelle betragtninger

| (112) | I overensstemmelse med artikel 21, stk. 1, i grundforordningen blev det undersøgt, om der trods konklusionen om skadevoldende dumping fandtes tvingende grunde til at konkludere, at det ikke ville være i Fællesskabets interesse at indføre antidumpingforanstaltninger over for importen fra det pågældende land. Fællesskabets interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EF-erhvervsgrenen, importører, forhandlere, forarbejdningsvirksomheder, brugere såvel som forbrugere af den pågældende vare. Kommissionen sendte navnlig spørgeskemaer til EF-erhvervsgrenen, producenter i EF, der var forbundet med norske producenter/importører, importører, forarbejdningsvirksomheder, brugere, leverandører af den pågældende vare og en forbrugerorganisation. |
| --- | --- |

(112)

I overensstemmelse med artikel 21, stk. 1, i grundforordningen blev det undersøgt, om der trods konklusionen om skadevoldende dumping fandtes tvingende grunde til at konkludere, at det ikke ville være i Fællesskabets interesse at indføre antidumpingforanstaltninger over for importen fra det pågældende land. Fællesskabets interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EF-erhvervsgrenen, importører, forhandlere, forarbejdningsvirksomheder, brugere såvel som forbrugere af den pågældende vare. Kommissionen sendte navnlig spørgeskemaer til EF-erhvervsgrenen, producenter i EF, der var forbundet med norske producenter/importører, importører, forarbejdningsvirksomheder, brugere, leverandører af den pågældende vare og en forbrugerorganisation.

6.2.   EF-erhvervsgrenens interesser

| (113) | EF-erhvervsgrenen har lidt under lavprisimport af opdrættede laks fra Norge. Formålet med eventuelt at vedtage antidumpingforanstaltninger er at genskabe redelige konkurrencevilkår på markedet i Fællesskabet mellem EF-erhvervsgrenen og de eksporterende producenter i Norge. I betragtning af hvilken slags skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, anses det for uundgåeligt, at EF-erhvervsgrenens situation vil forværres yderligere, hvis der ikke er foranstaltninger. Det vil mest sandsynligt give anledning til større skade, hvis der ikke træffes foranstaltninger, og på mellemlang sigt er der mulighed for, at den pågældende industri vil forsvinde i betragtning af de tab, der er forekommet i den betragtede periode. På grundlag af resultaterne fra undersøgelsesperioden er EF-erhvervsgrenens position således i fare, medmindre de nuværende lave dumpingimportpriser ændres. Dette er påvist ved vedvarende rapportering om konkurser. |
| --- | --- |

(113)

EF-erhvervsgrenen har lidt under lavprisimport af opdrættede laks fra Norge. Formålet med eventuelt at vedtage antidumpingforanstaltninger er at genskabe redelige konkurrencevilkår på markedet i Fællesskabet mellem EF-erhvervsgrenen og de eksporterende producenter i Norge. I betragtning af hvilken slags skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, anses det for uundgåeligt, at EF-erhvervsgrenens situation vil forværres yderligere, hvis der ikke er foranstaltninger. Det vil mest sandsynligt give anledning til større skade, hvis der ikke træffes foranstaltninger, og på mellemlang sigt er der mulighed for, at den pågældende industri vil forsvinde i betragtning af de tab, der er forekommet i den betragtede periode. På grundlag af resultaterne fra undersøgelsesperioden er EF-erhvervsgrenens position således i fare, medmindre de nuværende lave dumpingimportpriser ændres. Dette er påvist ved vedvarende rapportering om konkurser.

| (114) | EF-erhvervsgrenen har gjort store anstrengelser for at forbedre sin konkurrenceevne på markedet i de senere år. De vigtigste produktionsområder for laks i Fællesskabet er beliggende i Skotland og Irland, hvor de passende betingelser er til stede. Der er sket betydelige ændringer i lakseopdrætsindustriens struktur i Fællesskabet i de senere år med en tendens i retning af færre og større selskaber. En række mindre producenter har enten indstillet deres virksomhed eller er blevet solgt til andre selskaber, som har investeret i disse produktioner. Mange af de selskaber, der udgør EF-erhvervsgrenen, har i en situation med øget konkurrence taget skridt til at forbedre deres effektivitet og nedbringe deres omkostninger ved at opdrætte unglaks, forbedre fodringsudstyret og indgå samarbejdsaftaler om indkøb af foder. Dette har gjort det muligt for selskaberne at øge deres købekraft hos leverandørerne. Samtidig har en række selskaber i EF-erhvervsgrenen også indgået aftaler om fælles markedsføring og salg af deres produktion. Dette vil styrke deres position på markedet. |
| --- | --- |

(114)

EF-erhvervsgrenen har gjort store anstrengelser for at forbedre sin konkurrenceevne på markedet i de senere år. De vigtigste produktionsområder for laks i Fællesskabet er beliggende i Skotland og Irland, hvor de passende betingelser er til stede. Der er sket betydelige ændringer i lakseopdrætsindustriens struktur i Fællesskabet i de senere år med en tendens i retning af færre og større selskaber. En række mindre producenter har enten indstillet deres virksomhed eller er blevet solgt til andre selskaber, som har investeret i disse produktioner. Mange af de selskaber, der udgør EF-erhvervsgrenen, har i en situation med øget konkurrence taget skridt til at forbedre deres effektivitet og nedbringe deres omkostninger ved at opdrætte unglaks, forbedre fodringsudstyret og indgå samarbejdsaftaler om indkøb af foder. Dette har gjort det muligt for selskaberne at øge deres købekraft hos leverandørerne. Samtidig har en række selskaber i EF-erhvervsgrenen også indgået aftaler om fælles markedsføring og salg af deres produktion. Dette vil styrke deres position på markedet.

| (115) | Hvis der træffes antidumpingforanstaltninger, vil det imidlertid være muligt at genskabe loyale handelsvilkår og sikre de bestræbelser, EF-erhvervsgrenen har udfoldet i de senere år. Den vil under disse betingelser fortsat være i stand til at fremstå som en levedygtig producent af opdrættede laks. Den vigtigste virkning af foranstaltninger vil være, at EF-erhvervsgrenen kan ophøre med at sælge til priser under omkostningerne. Da der findes andre forsyningsmuligheder, har EF-erhvervsgrenen kun meget begrænset mulighed for at forhøje priserne. Den vil især kunne genoprette situationen ved et større salg og følgelig bedre stordriftsfordele. Investorerne vil igen få tillid til virksomhederne, og markedet vil blive stabilt. |
| --- | --- |

(115)

Hvis der træffes antidumpingforanstaltninger, vil det imidlertid være muligt at genskabe loyale handelsvilkår og sikre de bestræbelser, EF-erhvervsgrenen har udfoldet i de senere år. Den vil under disse betingelser fortsat være i stand til at fremstå som en levedygtig producent af opdrættede laks. Den vigtigste virkning af foranstaltninger vil være, at EF-erhvervsgrenen kan ophøre med at sælge til priser under omkostningerne. Da der findes andre forsyningsmuligheder, har EF-erhvervsgrenen kun meget begrænset mulighed for at forhøje priserne. Den vil især kunne genoprette situationen ved et større salg og følgelig bedre stordriftsfordele. Investorerne vil igen få tillid til virksomhederne, og markedet vil blive stabilt.

| (116) | Den foreløbige konklusion er, at det vil være i EF-erhvervsgrenens interesse, at der vedtages antidumpingforanstaltninger. |
| --- | --- |

(116)

Den foreløbige konklusion er, at det vil være i EF-erhvervsgrenens interesse, at der vedtages antidumpingforanstaltninger.

6.3.   Unglakse- og foderproducenters interesser

| (117) | Fællesskabsproducenternes større leverandører (såsom producenter af unglaks og foder) har også en interesse i en stærk og forudsigelig efterspørgsel efter deres vare til en rimelig pris, som giver dem mulighed for at opnå en rimelig fortjeneste. Hvis situationen ikke bliver bedre for EF-erhvervsgrenen, vil mange af unglakseproducenterne skulle reducere deres salg og fortjeneste og kan i visse tilfælde blive truet på deres evne til at fortsætte deres aktiviteter. Det samme gælder foderproducenterne. Det er derfor i unglakse- og foderproducenternes interesse, at der træffes antidumpingforanstaltninger. |
| --- | --- |

(117)

Fællesskabsproducenternes større leverandører (såsom producenter af unglaks og foder) har også en interesse i en stærk og forudsigelig efterspørgsel efter deres vare til en rimelig pris, som giver dem mulighed for at opnå en rimelig fortjeneste. Hvis situationen ikke bliver bedre for EF-erhvervsgrenen, vil mange af unglakseproducenterne skulle reducere deres salg og fortjeneste og kan i visse tilfælde blive truet på deres evne til at fortsætte deres aktiviteter. Det samme gælder foderproducenterne. Det er derfor i unglakse- og foderproducenternes interesse, at der træffes antidumpingforanstaltninger.

6.4.   Producenter i EF, der er forbundet med norske producenter/importører, og deres interesser

| (118) | For at vurdere virkningerne af foranstaltninger for producenter i EF, der er forbundet med norske producenter/importører, blev der sendt spørgeskemaer til kendte selskaber, som handlede med den pågældende vare på markedet i Fællesskabet. Fem selskaber indgav fyldestgørende besvarelser. |
| --- | --- |

(118)

For at vurdere virkningerne af foranstaltninger for producenter i EF, der er forbundet med norske producenter/importører, blev der sendt spørgeskemaer til kendte selskaber, som handlede med den pågældende vare på markedet i Fællesskabet. Fem selskaber indgav fyldestgørende besvarelser.

| (119) | Selskaberne beskæftigede næsten 738 personer i lakserelaterede aktiviteter i undersøgelsesperioden og havde tilsammen en omsætning på over 250 mio. EUR. De pågældende producenter fremførte enten ikke deres synspunkter eller var imod, at der blev indført foranstaltninger. |
| --- | --- |

(119)

Selskaberne beskæftigede næsten 738 personer i lakserelaterede aktiviteter i undersøgelsesperioden og havde tilsammen en omsætning på over 250 mio. EUR. De pågældende producenter fremførte enten ikke deres synspunkter eller var imod, at der blev indført foranstaltninger.

| (120) | Som påvist i betragtning (104) led selskaberne også under pristrykket fra de norske eksporterende producenter. De samarbejdende producenter, der er forbundet med norske eksportører/importører, kunne øge salget med 6 % eller omkring 4 200 tons, men tabte stadig markedsandele. Samtidig lykkedes det norske eksportører at øge deres salg med 93 000 tons og vinde markedsandele. Det fastslås derfor, at det også vil forbedre den økonomiske situation for producenter i EF, som er forbundet med norske producenter/importører, hvis der indføres antidumpingforanstaltninger. |
| --- | --- |

(120)

Som påvist i betragtning (104) led selskaberne også under pristrykket fra de norske eksporterende producenter. De samarbejdende producenter, der er forbundet med norske eksportører/importører, kunne øge salget med 6 % eller omkring 4 200 tons, men tabte stadig markedsandele. Samtidig lykkedes det norske eksportører at øge deres salg med 93 000 tons og vinde markedsandele. Det fastslås derfor, at det også vil forbedre den økonomiske situation for producenter i EF, som er forbundet med norske producenter/importører, hvis der indføres antidumpingforanstaltninger.

| (121) | Det er derfor også i de pågældende producenters interesse, at der vedtages antidumpingforanstaltninger, som kan genskabe redelige handelsvilkår. |
| --- | --- |

(121)

Det er derfor også i de pågældende producenters interesse, at der vedtages antidumpingforanstaltninger, som kan genskabe redelige handelsvilkår.

6.5.   Ikke-forbundne importørers og forarbejdningsvirksomheders (brugere) interesser

| (122) | For at vurdere virkningerne for importører og forarbejdningsvirksomheder, hvis der træffes eller ikke træffes foranstaltninger, blev der sendt spørgeskemaer til kendte importører og forarbejdningsvirksomheder, som var beskæftiget med den pågældende vare på markedet i Fællesskabet. Kommissionen underrettede også flere sammenslutninger af importører, forarbejdningsvirksomheder og brugere om indledningen af undersøgelsen. Flere sammenslutninger gav deres synspunkter til kende. |
| --- | --- |

(122)

For at vurdere virkningerne for importører og forarbejdningsvirksomheder, hvis der træffes eller ikke træffes foranstaltninger, blev der sendt spørgeskemaer til kendte importører og forarbejdningsvirksomheder, som var beskæftiget med den pågældende vare på markedet i Fællesskabet. Kommissionen underrettede også flere sammenslutninger af importører, forarbejdningsvirksomheder og brugere om indledningen af undersøgelsen. Flere sammenslutninger gav deres synspunkter til kende.

| (123) | Det konstateredes, at importører og forarbejdningsvirksomheder (brugere) almindeligvis er en og samme, og at mange faktisk er forbundet med eksporterende producenter uden for Fællesskabet, især i Norge. Der blev modtaget fyldestgørende besvarelser fra 8 importører/forarbejdningsvirksomheder/brugere. Disse selskaber stod for omkring 9 % af den samlede import fra Norge i undersøgelsesperioden og for ca. 6 % af forbruget. Deres oplysninger viser således noget, selv om det slet ikke er sikkert, at de er repræsentative for hele brugerindustrien. |
| --- | --- |

(123)

Det konstateredes, at importører og forarbejdningsvirksomheder (brugere) almindeligvis er en og samme, og at mange faktisk er forbundet med eksporterende producenter uden for Fællesskabet, især i Norge. Der blev modtaget fyldestgørende besvarelser fra 8 importører/forarbejdningsvirksomheder/brugere. Disse selskaber stod for omkring 9 % af den samlede import fra Norge i undersøgelsesperioden og for ca. 6 % af forbruget. Deres oplysninger viser således noget, selv om det slet ikke er sikkert, at de er repræsentative for hele brugerindustrien.

| (124) | Importører og forarbejdningsvirksomheder understregede, at en prisstigning ville øge deres omkostningsgrundlag, reducere deres salg og fortjeneste og måske føre til tab af arbejdspladser og endog udflytning. De fremførte også, at beskæftigelsen i fiskeforarbejdningssektoren er langt højere end i fiskeopdrætningsindustrien og i flere tilfælde betyder arbejde i områder med lav beskæftigelse. |
| --- | --- |

(124)

Importører og forarbejdningsvirksomheder understregede, at en prisstigning ville øge deres omkostningsgrundlag, reducere deres salg og fortjeneste og måske føre til tab af arbejdspladser og endog udflytning. De fremførte også, at beskæftigelsen i fiskeforarbejdningssektoren er langt højere end i fiskeopdrætningsindustrien og i flere tilfælde betyder arbejde i områder med lav beskæftigelse.

| (125) | Det konstateredes, at importører og forarbejdningsvirksomheder kan komme til at betale en højere pris, hvis de fortsætter med at købe norske varer, fordi de skal betale en antidumpingtold. Men de vil dog ikke komme til at bære alle prisstigningerne, fordi de sandsynligvis i et vist omfang vil kunne vælte stigningen over på det efterfølgende led i distributionskæden og over på forbrugerne. |
| --- | --- |

(125)

Det konstateredes, at importører og forarbejdningsvirksomheder kan komme til at betale en højere pris, hvis de fortsætter med at købe norske varer, fordi de skal betale en antidumpingtold. Men de vil dog ikke komme til at bære alle prisstigningerne, fordi de sandsynligvis i et vist omfang vil kunne vælte stigningen over på det efterfølgende led i distributionskæden og over på forbrugerne.

| (126) | Forarbejdningsvirksomhedernes største omkostninger er omkostningerne til råmateriale og arbejdskraft. Det er rigtigt, at en stigning i råmaterialepriserne vil øge omkostningerne ved forarbejdning. På grundlag af de tre mest fyldestgørende besvarelser blev det fastslået, at opdrættede laks udgør ca. 54 % af de samlede produktionsomkostninger. I undersøgelsesperioden købte de pågældende forarbejdningsvirksomheder opdrættede laks både på markedet i Fællesskabet (ca. 15 % af deres indkøb) og fra Norge (ca. 83 % af deres indkøb). Konklusionen er derfor, at ca. 45 % af deres samlede omkostninger vil blive udsat for told. Det fremgik i den forbindelse også af oplysninger fra importører og forarbejdningsvirksomheder, at omkostningerne til deres råmateriale faldt 14 % i den betragtede periode. I undersøgelsesperioden var dette materiale 9,1 procentpoints billigere end i 2001. Samtidig viser deres oplysninger, at deres salgspriser næsten var de samme i 2002 og 2003, med en faldende tendens hen imod undersøgelsesperioden. På grund af det lave samarbejdsniveau hos brugerne på dette punkt, er det empiriske grundlag for analysen temmelig begrænset, og man skal være forsigtig med at drage konklusioner for brugerindustrien som helhed. Det skal også bemærkes, at kun to selskaber afgav oplysninger om rentabilitet. |
| --- | --- |

(126)

Forarbejdningsvirksomhedernes største omkostninger er omkostningerne til råmateriale og arbejdskraft. Det er rigtigt, at en stigning i råmaterialepriserne vil øge omkostningerne ved forarbejdning. På grundlag af de tre mest fyldestgørende besvarelser blev det fastslået, at opdrættede laks udgør ca. 54 % af de samlede produktionsomkostninger. I undersøgelsesperioden købte de pågældende forarbejdningsvirksomheder opdrættede laks både på markedet i Fællesskabet (ca. 15 % af deres indkøb) og fra Norge (ca. 83 % af deres indkøb). Konklusionen er derfor, at ca. 45 % af deres samlede omkostninger vil blive udsat for told. Det fremgik i den forbindelse også af oplysninger fra importører og forarbejdningsvirksomheder, at omkostningerne til deres råmateriale faldt 14 % i den betragtede periode. I undersøgelsesperioden var dette materiale 9,1 procentpoints billigere end i 2001. Samtidig viser deres oplysninger, at deres salgspriser næsten var de samme i 2002 og 2003, med en faldende tendens hen imod undersøgelsesperioden. På grund af det lave samarbejdsniveau hos brugerne på dette punkt, er det empiriske grundlag for analysen temmelig begrænset, og man skal være forsigtig med at drage konklusioner for brugerindustrien som helhed. Det skal også bemærkes, at kun to selskaber afgav oplysninger om rentabilitet.

| (127) | Ifølge besvarelserne af spørgeskemaet er ca. 3 400 arbejdere beskæftiget i fiskeforarbejdningssektoren i Fællesskabet, men kun en lille del af dem er ansat i forbindelse med forarbejdning af opdrættede laks. Der blev ikke fundet bevis for, at eventuelle foranstaltninger vil føre til et fald i beskæftigelsen i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(127)

Ifølge besvarelserne af spørgeskemaet er ca. 3 400 arbejdere beskæftiget i fiskeforarbejdningssektoren i Fællesskabet, men kun en lille del af dem er ansat i forbindelse med forarbejdning af opdrættede laks. Der blev ikke fundet bevis for, at eventuelle foranstaltninger vil føre til et fald i beskæftigelsen i Fællesskabet.

| (128) | De ulemper, som importører/forarbejdningsvirksomheder/brugere eventuelt vil blive påført, anses derfor ikke for at veje tungere end de fordele, der forventes for fællesskabsproducenterne som følge af antidumpingforanstaltninger, der anses for at være det nødvendige minimum til at afhjælpe den alvorlige skade, der er forvoldt, og forhindre en yderligere alvorlig forværring af fællesskabsproducenternes situation. Der vil desuden også stadig være andre forsyningskilder fra andre tredjelande til rådighed. |
| --- | --- |

(128)

De ulemper, som importører/forarbejdningsvirksomheder/brugere eventuelt vil blive påført, anses derfor ikke for at veje tungere end de fordele, der forventes for fællesskabsproducenterne som følge af antidumpingforanstaltninger, der anses for at være det nødvendige minimum til at afhjælpe den alvorlige skade, der er forvoldt, og forhindre en yderligere alvorlig forværring af fællesskabsproducenternes situation. Der vil desuden også stadig være andre forsyningskilder fra andre tredjelande til rådighed.

6.6.   Forbrugernes interesser

| (129) | Da den pågældende vare er en forbrugsvare, underrettede Kommissionen forskellige forbrugerorganisationer om indledningen af undersøgelsen. Der blev modtaget svar fra en part om, at de fordelagtige virkninger af laks er anerkendt i vidt omfang, og at en kunstig forhøjelse af priserne vil gøre det vanskeligere for forbrugerne at vælge en god ernæringsmæssig vare og skade den økonomiske levedygtighed for importører, forarbejdningsvirksomheder og detailhandlere af opdrættede laks. Det hævdedes også, at foranstaltninger kan forhindre dem i at importere og fortsat sælge frosset opdrættet laks. Der blev også givet udtryk for bekymring for, at prisstigninger vil gøre opdrættede laks dyrere og kvæle væksten på markedet i de medlemsstater, hvor BNP er lavere end gennemsnittet. |
| --- | --- |

(129)

Da den pågældende vare er en forbrugsvare, underrettede Kommissionen forskellige forbrugerorganisationer om indledningen af undersøgelsen. Der blev modtaget svar fra en part om, at de fordelagtige virkninger af laks er anerkendt i vidt omfang, og at en kunstig forhøjelse af priserne vil gøre det vanskeligere for forbrugerne at vælge en god ernæringsmæssig vare og skade den økonomiske levedygtighed for importører, forarbejdningsvirksomheder og detailhandlere af opdrættede laks. Det hævdedes også, at foranstaltninger kan forhindre dem i at importere og fortsat sælge frosset opdrættet laks. Der blev også givet udtryk for bekymring for, at prisstigninger vil gøre opdrættede laks dyrere og kvæle væksten på markedet i de medlemsstater, hvor BNP er lavere end gennemsnittet.

| (130) | Hvis der indføres antidumpingforanstaltninger, vil økonomiske aktører fortsat have adgang til ubegrænsede importmængder, men til rimelige priser. I betragtning af størrelsen af margenerne mellem hele fisk ab brug og detailprisen på forarbejdede lakseprodukter er det usandsynligt, at foranstaltningerne vil få væsentlige virkninger for detailpriserne, da hele prisstigningen sandsynligvis ikke vil blive væltet over på forbrugerne. Virkningerne for forbrugerne vil derfor være minimale. Det er heller ikke sandsynligt, at et tabsgivende prisniveau vil kunne vare ved på mellemlang og lang sigt. Stabile priser og et bæredygtigt marked vil således globalt set tjene forbrugernes interesser. |
| --- | --- |

(130)

Hvis der indføres antidumpingforanstaltninger, vil økonomiske aktører fortsat have adgang til ubegrænsede importmængder, men til rimelige priser. I betragtning af størrelsen af margenerne mellem hele fisk ab brug og detailprisen på forarbejdede lakseprodukter er det usandsynligt, at foranstaltningerne vil få væsentlige virkninger for detailpriserne, da hele prisstigningen sandsynligvis ikke vil blive væltet over på forbrugerne. Virkningerne for forbrugerne vil derfor være minimale. Det er heller ikke sandsynligt, at et tabsgivende prisniveau vil kunne vare ved på mellemlang og lang sigt. Stabile priser og et bæredygtigt marked vil således globalt set tjene forbrugernes interesser.

6.7.   Konklusion om Fællesskabets interesser

| (131) | På grundlag af ovenstående kendsgerninger og betragtninger er den foreløbige konklusion, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre antidumpingtold. |
| --- | --- |

(131)

På grundlag af ovenstående kendsgerninger og betragtninger er den foreløbige konklusion, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre antidumpingtold.

7.   MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

7.1.   Skadestærskel

| (132) | På baggrund af de foreløbige konklusioner om dumping, skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at forhindre, at der forvoldes EF-erhvervsgrenen yderligere skade med dumpingimport. |
| --- | --- |

(132)

På baggrund af de foreløbige konklusioner om dumping, skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at forhindre, at der forvoldes EF-erhvervsgrenen yderligere skade med dumpingimport.

| (133) | Til fastsættelse af niveauet for midlertidige foranstaltninger blev der både taget hensyn til den dumpingmargen, der konstateredes, og den told, der er nødvendig for at afhjælpe den skade, der er påført EF-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(133)

Til fastsættelse af niveauet for midlertidige foranstaltninger blev der både taget hensyn til den dumpingmargen, der konstateredes, og den told, der er nødvendig for at afhjælpe den skade, der er påført EF-erhvervsgrenen.

| (134) | Der bør indføres midlertidige foranstaltninger på et niveau, der er tilstrækkeligt til at afhjælpe den skade, der er forvoldt af denne import, men som ikke overstiger den konstaterede dumpingmargen. Ved beregning af den told, der er nødvendig til at fjerne virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at foranstaltningerne skulle give EF-erhvervsgrenen mulighed for at dække produktionsomkostningerne og opnå en fortjeneste før skat, som den med rimelighed kunne opnå i et erhverv af denne type i sektoren på normale konkurrencevilkår, dvs. uden dumpingimport, ved salg af samme vare i Fællesskabet. På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EF-erhvervsgrenen i forbindelse med den pågældende vare. Den ikke-skadevoldende pris blev foreløbigt fastsat ved, at der til produktionsomkostningerne blev lagt en fortjenstmargen på 7,2 % af omsætningen. Denne fortjenstmargen blev foreløbigt fastlagt på grundlag af den opnåede fortjeneste i 2001, og er det strengt nødvendige minimum, som EF-erhvervsgrenen kunne forvente at opnå i en situation uden skadevoldende dumping. Spørgsmålet vil blive undersøgt yderligere efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger og efter modtagelse af efterfølgende bemærkninger fra interesserede parter. |
| --- | --- |

(134)

Der bør indføres midlertidige foranstaltninger på et niveau, der er tilstrækkeligt til at afhjælpe den skade, der er forvoldt af denne import, men som ikke overstiger den konstaterede dumpingmargen. Ved beregning af den told, der er nødvendig til at fjerne virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at foranstaltningerne skulle give EF-erhvervsgrenen mulighed for at dække produktionsomkostningerne og opnå en fortjeneste før skat, som den med rimelighed kunne opnå i et erhverv af denne type i sektoren på normale konkurrencevilkår, dvs. uden dumpingimport, ved salg af samme vare i Fællesskabet. På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EF-erhvervsgrenen i forbindelse med den pågældende vare. Den ikke-skadevoldende pris blev foreløbigt fastsat ved, at der til produktionsomkostningerne blev lagt en fortjenstmargen på 7,2 % af omsætningen. Denne fortjenstmargen blev foreløbigt fastlagt på grundlag af den opnåede fortjeneste i 2001, og er det strengt nødvendige minimum, som EF-erhvervsgrenen kunne forvente at opnå i en situation uden skadevoldende dumping. Spørgsmålet vil blive undersøgt yderligere efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger og efter modtagelse af efterfølgende bemærkninger fra interesserede parter.

| (135) | Den nødvendige prisforhøjelse blev så fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af importprisen som fastsat i forbindelse med beregningen af underbud og den gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris på varer, som EF-erhvervsgrenen solgte på markedet i Fællesskabet. Forskelle, som fremgik af sammenligningen, blev så udtrykt som en procent af den gennemsnitlige cif-importværdi. |
| --- | --- |

(135)

Den nødvendige prisforhøjelse blev så fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af importprisen som fastsat i forbindelse med beregningen af underbud og den gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris på varer, som EF-erhvervsgrenen solgte på markedet i Fællesskabet. Forskelle, som fremgik af sammenligningen, blev så udtrykt som en procent af den gennemsnitlige cif-importværdi.

7.2.   Midlertidige foranstaltninger

| (136) | På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2, i grundforordningen indføres en midlertidig antidumpingtold svarende til den konstaterede dumpingmargen, men ikke højere end den ovenfor beregnede skadesmargen. |
| --- | --- |

(136)

På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2, i grundforordningen indføres en midlertidig antidumpingtold svarende til den konstaterede dumpingmargen, men ikke højere end den ovenfor beregnede skadesmargen.

| (137) | De antidumpingtoldsatser for individuelle selskaber, der er anført i denne forordning, er blevet fastsat på grundlag af resultaterne af den foreliggende undersøgelse. De afspejler derfor den situation, som undersøgelsen viste med hensyn til disse selskaber. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre selskaber«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af selskaberne og dermed af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre selskaber, som ikke udtrykkeligt er nævnt i denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, som er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre selskaber«. |
| --- | --- |

(137)

De antidumpingtoldsatser for individuelle selskaber, der er anført i denne forordning, er blevet fastsat på grundlag af resultaterne af den foreliggende undersøgelse. De afspejler derfor den situation, som undersøgelsen viste med hensyn til disse selskaber. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre selskaber«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af selskaberne og dermed af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre selskaber, som ikke udtrykkeligt er nævnt i denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, som er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre selskaber«.

| (138) | Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser for selskaber (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (8) med alle relevante oplysninger, især om ændringer i selskabets aktiviteter med hensyn til produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Kommissionen kan efter høring af det rådgivende udvalg om nødvendigt ændre forordningen i overensstemmelse hermed ved at ajourføre listen over selskaber, som er omfattet af individuelle toldsatser. |
| --- | --- |

(138)

Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser for selskaber (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (8) med alle relevante oplysninger, især om ændringer i selskabets aktiviteter med hensyn til produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Kommissionen kan efter høring af det rådgivende udvalg om nødvendigt ændre forordningen i overensstemmelse hermed ved at ajourføre listen over selskaber, som er omfattet af individuelle toldsatser.

| (139) | På baggrund af ovenstående er de midlertidige toldsatser fastsat til følgende:








  Selskab | Dumping-margen | Skades- margen | Antidumpingtold |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Marine Harvest AS, Norway | 21,9 % | 15,3 % | 15,3 % |
| Fjord Seafood Norway AS | 37,7 % | 13,5 % | 13,5 % |
| Pan Fish Norway AS | 25,4 % | 16,1 % | 16,1 % |
| Stolt Sea Farm AS | 13,9 % | 14,2 % | 13,9 % |
| Follalaks AS | 24,5 % | 27,7 % | 24,5 % |
| Nordlaks Oppdrett AS | 6,8 % | 14,6 % | 6,8 % |
| Hydrotech AS | 21,9 % | 15,3 % | 15,3 % |
| Grieg Seafood AS | 22,9 % | 17,2 % | 17,2 % |
| Vejet gennemsnit | 22,5 % | 16,0 % | 16,0 % |
| Restmargen | 37,7 % | 27,7 % | 24,5 % |

(139)

På baggrund af ovenstående er de midlertidige toldsatser fastsat til følgende:

Selskab

Dumping-margen

Skades- margen

Antidumpingtold

Marine Harvest AS, Norway

21,9 %

15,3 %

15,3 %

Fjord Seafood Norway AS

37,7 %

13,5 %

13,5 %

Pan Fish Norway AS

25,4 %

16,1 %

16,1 %

Stolt Sea Farm AS

13,9 %

14,2 %

13,9 %

Follalaks AS

24,5 %

27,7 %

24,5 %

Nordlaks Oppdrett AS

6,8 %

14,6 %

6,8 %

Hydrotech AS

21,9 %

15,3 %

15,3 %

Grieg Seafood AS

22,9 %

17,2 %

17,2 %

Vejet gennemsnit

22,5 %

16,0 %

16,0 %

Restmargen

37,7 %

27,7 %

24,5 %

7.3.   Afsluttende bestemmelse

| (140) | Af hensyn til god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken interesserede parter, der har givet sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremsætte deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal desuden bemærkes, at undersøgelsesresultaterne vedrørende indførelse af told med henblik på denne forordning er foreløbige og eventuelt kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told - |
| --- | --- |

(140)

Af hensyn til god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken interesserede parter, der har givet sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremsætte deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal desuden bemærkes, at undersøgelsesresultaterne vedrørende indførelse af told med henblik på denne forordning er foreløbige og eventuelt kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en midlertidig antidumpingtold på opdrættede laks (ikke vildlaks), også fileterede, ferske, kølede eller frosne, henhørende under KN-kode ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 og ex 0304 20 13 (Taric kode 0302120019, 0302120038, 0302120098, 0303110018, 0303110098, 0303190018, 0303190098, 0303220019, 0303220088, 0304101319, 0304101398, 0304201319 og 0304201398)(i det følgende benævnt »opdrættede laks«) med oprindelse i Norge.

2.   Vilde laks er ikke omfattet af den midlertidige antidumpingtold. I forbindelse med denne forordning forstås der ved vilde laks fisk, som de kompetente myndigheder i den medlemsstat, der antager angivelsen til overgang til fri omsætning, ved hjælp af alle relevante dokumenter, der fremlægges af de berørte parter, finder godtgjort er fanget til havs for så vidt angår atlanterhavs- eller stillehavslaks eller i Donau for så vidt angår donaulaks.

3.   Den midlertidige antidumpingtold på nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af nedenstående selskaber fastsættes til følgende:

| Selskab | Antidumpingtold | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| ALSAKER FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORGE | 16,0 % | A663 |
| ÅMØY FISKEOPPDRETT AS, N-4152 VESTRE ÅMØY, NORGE | 16,0 % | A663 |
| AMULAKS AS, N-8286 NORDFOLD, NORGE | 24,5 % | A645 |
| AQUA AS, C/O RØRVIK FISK, N-7900 RØRVIK, NORGE | 16,0 % | A663 |
| ARCTIC SEAFOOD AS, N-8432 ALSVÅG, NORGE | 16,0 % | A663 |
| ARNØY LAKS AS, N-9193 LAUKSLETTA, NORGE | 16,0 % | A663 |
| AUSTEFJORDEN SMOLT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORGE | 16,0 % | A663 |
| BALDER SJØFARM AS, N-8286 NORDFOLD, NORGE | 24,5 % | A645 |
| BINDALSLAKS AS, POSTBOKS 134, N-7901 RØRVIK, NORGE | 16,0 % | A663 |
| BOGNØY FISKEOPPDRETT AS, P.O.BOX 93 SLÅTTHAUG, N-5851 BERGEN, NORGE | 16,0 % | A663 |
| BOLAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORGE | 16,0 % | A663 |
| BR. KARLSEN, BEDDINGEN 14, N-7014 TRONDHEIM, NORGE | 16,0 % | A663 |
| BRATTØYFISK AS, N-6520 FREI, NORGE | 16,0 % | A663 |
| BREMNES SEASHORE AS, N-5430 BREMNES, NORGE | 16,0 % | A663 |
| BRILLIANT FISKEOPPDRETT AS, N-5444, ESPEVÆR, NORGE | 16,0 % | A663 |
| BRU EIGEDOM AS, SANDVIKSBODENE 66, N-5035 BERGEN, NORGE | 16,0 % | A663 |
| CENTRE FOR AQUACULTURE COMPETENCE AS, HUNDSNES, N-4130 HJELMELAND, NORGE | 15,3 % | A641 |
| EDELFARM AS, ØKSENGÅRD, N-8250 ROGNAN, NORGE | 16,0 % | A663 |
| EDELFISK AS, HAMNEGATA 1, N-6900 FLORØ, NORGE | 16,0 % | A663 |
| EMILSEN FISK AS, LAUVØYA, N-7900 RØRVIK, NORGE | 16,0 % | A663 |
| ESPEVÆR FISKEOPPDRETT AS, N-5444, ESPEVÆR, NORGE | 16,0 % | A663 |
| ESPEVÆR SAMDRIFT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORGE | 16,0 % | A663 |
| FEØY FISKEOPPDRETT AS, N-5548 FEØY, NORGE | 16,0 % | A663 |
| FINNMARK STAMFISKSTASJON AS, LERRESFJORD, N-9536 KORSFJORDEN, NORGE | 24,5 % | A645 |
| FINNØY FISK AS, NÅDEN, N-4160 FINNØY, NORGE | 15,3 % | A641 |
| FJELBERG FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORGE | 16,0 % | A663 |
| FJORD AQUA GROUP AS, BENTNESVEIEN 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORGE | 16,0 % | A663 |
| FJORD FORSØKSSTASJON HELGELAND AS, TOFTSUNDET, N-8900 BRØNNØYSUND, NORGE | 13,5 % | A642 |
| FJORD SEAFOOD NORWAY AS, TOFTSUNDET, N-8900, BRØNNØYSUND, NORGE | 13,5 % | A642 |
| FLAKSTADVÅG LAKS AS, FLAKSTADVÅG, N-9395 KALDFARNES, NORGE | 16,0 % | A663 |
| FLOKENES FISKEFARM AS, FLOKENES, N-6983 KVAMMEN, NORGE | 16,0 % | A663 |
| FOLLALAKS AS, N-8286 NORDFOLD, NORGE | 24,5 % | A645 |
| FOSSEN AS, P.O.BOX 93 SLÅTTHAUG, N-5851 BERGEN, NORGE | 16,0 % | A663 |
| FRØFISK AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORGE | 16,0 % | A663 |
| G. ESPNES FISKEOPPDRETT AS, N-7266 KVERVA, NORGE | 16,0 % | A663 |
| GRIEG SEAFOOD AS, POSTBOKS 234, SENTRUM, N-5804 BERGEN, NORGE | 17,2 % | A648 |
| GRIEG SEAFOOD ROGALAND AS, POSTBOKS 234, SENTRUM N-5804 BERGEN, NORGE | 17,2 % | A648 |
| HAMNEIDET LAKS AS, N-9181 HAMNEIDET, NORGE | 16,0 % | A663 |
| HARDANGERFISK AS, PB. 143, N-5604 ØYSTESE, NORGE | 16,0 % | A663 |
| HAVFANGST AS, DYRSFJORD, N-9130, HANSNES, NORGE | 16,0 % | A663 |
| HELLESUND FISKEOPPDRETT AS, LANGHOLMSUND, N-4770 HØVÅG, NORGE | 16,0 % | A663 |
| HELLFJORDLAKS AS, JENNSKARET, N-8475, STRAUMSJØEN, NORGE | 16,0 % | A663 |
| HENDEN FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 53, N-6539 AVERØY, NORGE | 16,0 % | A663 |
| HJARTØY LAKS AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORGE | 16,0 % | A663 |
| HØLLALAKS AS, POSTBOKS 603, N-8301 SVOLVÆR, NORGE | 15,3 % | A641 |
| HYDROTECH AS, BENTNESV. 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORGE | 15,3 % | A647 |
| HYEN LAKS AS, KLEPPENES, N-6829 HYEN, NORGE | 16,0 % | A663 |
| JENSEN ALFRED AS, N-9394 KALDFARNES, NORGE | 16,0 % | A663 |
| K. ENOKSEN FISKEOPPDRETT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORGE | 16,0 % | A663 |
| KLEIVA FISKEFARM AS, N-9455 ENGENES, NORGE | 16,0 % | A663 |
| KOBBEVIK OG FURUHOLMEN AS, N-5392 STOREBØ, NORGE | 16,0 % | A663 |
| KRISTOFFERSEN EGIL & SØNNER AS, JENNSKARET, N-8475, STRAUMSJØEN, NORGE | 16,0 % | A663 |
| KVAMSDAL FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORGE | 16,0 % | A663 |
| KVITSVA AS, SØRROLLNES, N-9450, HAMNVIK, NORGE | 16,0 % | A663 |
| LANDØY FISKEOPPDRETT AS, VÆRLANDET, N-6986 VÆRLANDET, NORGE | 16,0 % | A663 |
| LANGFJORDLAKS AS, N-9540 TALVIK, NORGE | 16,0 % | A663 |
| LARSSEN SEAFOOD AS, N–8740 NORD-SOLVÆR, NORGE | 16,0 % | A663 |
| LERØY MIDNOR AS, N-7246 HESTVIKA, NORGE | 16,0 % | A663 |
| LINGALAKS AS, LINGAVEGEN 206, N-5630 STRANDEBARM, NORGE | 16,0 % | A663 |
| LOVUNDLAKS AS, N-8764 LOVUND, NORGE | 16,0 % | A663 |
| LUND FISKEOPPDRETT AS, N-7818 LUND, NORGE | 16,0 % | A663 |
| MARINE HARVEST BOLGA AS, N-8158 BOLGA, NORGE | 15,3 % | A641 |
| MARINE HARVEST NORWAY AS, POSTBOKS 4102, DREGGEN, N-5835 BERGEN, NORGE | 15,3 % | A641 |
| MARØ HAVBRUK A/S, N-6914 SVANOYBUKT, NORGE | 16,0 % | A663 |
| MÅSØVAL FISHFARM AS, N-7266 KVERVA, NORGE | 16,0 % | A663 |
| MÅSØVAL FISKEOPPDRETT AS, N-7266 KVERVA, NORGE | 16,0 % | A663 |
| MIDT-NORSK HAVBRUK AS, HANSVIKA, N-7900 RØRVIK, NORGE | 16,0 % | A663 |
| NORDLAKS OPPDRETT AS, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORGE | 6,8 % | A646 |
| NORDLAKS PRODUKTER AS, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORGE | 6,8 % | A646 |
| NORD-SENJA FISKEINDUSTRI AS, N-9373 BOTHAMN, NORGE | 16,0 % | A663 |
| NYE VESTSTAR AS, N-5392 STOREBØ, NORGE | 16,0 % | A663 |
| NYGÅRD LAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORGE | 16,0 % | A663 |
| OSLAND HAVBRUK AS, N-5962 BJORDAL, NORGE | 16,0 % | A663 |
| PAN FISH NORWAY AS, GRIMMERGATA 5, N-6002 ÅLESUND, NORGE | 16,1 % | A643 |
| PROSJEKT OMEGA AS, HAMNEGATA 1, N-6900 FLORØ, NORGE | 16,0 % | A663 |
| PUNDSLETT LAKS AS, PUNDSLETT, N-8324 DIGERMULEN, NORGE | 16,0 % | A663 |
| QUATRO LAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORGE | 16,0 % | A663 |
| RAMSØY FISKEOPPDRETT AS, BENTNESVN. 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORGE | 15,3 % | A641 |
| RANGØY EINAR AS, POSTBOKS 53, N-6539 AVERØY, NORGE | 16,0 % | A663 |
| RIOL AS, FROVÅGHAMN, N-9392 STRONGLANDSEIDET, NORGE | 16,0 % | A663 |
| ROGALAND FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORGE | 16,0 % | A663 |
| RONG LAKS AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORGE | 16,0 % | A663 |
| RONGEVÆR FISKEOPPDRETT AS, BØVÅGEN, N-5937 BØVÅGEN, NORGE | 16,0 % | A663 |
| RØVÆR FJORDBRUK AS, N-5549 RØVÆR, NORGE | 16,0 % | A663 |
| SALMAR FARMING AS, N-7266 KVERVA, NORGE | 16,0 % | A663 |
| SANDNES FISKEOPPDRETT AS, N-6967 HELLEUNIK, NORGE | 16,0 % | A663 |
| SANDVÆRFISK AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORGE | 15,3 % | A641 |
| SANDVOLL HAVBRUK AS, N-5835 BERGEN, NORGE | 15,3 % | A641 |
| SEAFARM INVEST AS, N-8764 LOVUND, NORGE | 15,3 % | A641 |
| SEANOR SALMON AS, POSTBOKS 371 NESTTUN N-5853 BERGEN, NORGE | 16,0 % | A663 |
| SELØY SJØFARM AS, SELØY, N-8850 HERØY, NORGE | 13,5 % | A642 |
| SELSØYVIK HAVBRUK AS, POSTBOKS 17, N-8196 SELSØYVIK, NORGE | 16,0 % | A663 |
| SENJA SJØFARM AS, GJØVIKA, N-9392 STONGLANDSEIDET, NORGE | 16,0 % | A663 |
| SFI MELØ AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORGE | 15,3 % | A641 |
| SINKABERG-HANSEN AS, POSTBOKS 134, N-7901 RØRVIK, NORGE | 16,0 % | A663 |
| SIRIUS SALMON SA, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORGE | 6,8 % | A646 |
| SJURELV FISKEOPPDRETT AS, FJORDVEIEN 255, N-9100, KVALØYSLETTA, NORGE | 16,0 % | A663 |
| SKJELBULAKS AS, N-8136 NORDARNØY, NORGE | 16,0 % | A663 |
| SNEKVIK SALMON AS, GJENGSTØ, N-7200 KYRKSÆTERØRA, NORGE | 16,0 % | A663 |
| SØMNA FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORGE | 15,3 % | A641 |
| SØRROLLNESFISK AS, N-9450 HAMNVIK, NORGE | 16,0 % | A663 |
| STEINVIK FISKEFARM AS, N-6939 EIKEFJORD, NORGE | 16,0 % | A663 |
| STETTEFISK AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORGE | 16,0 % | A663 |
| STØLE DANIEL FISKEOPPDRETT AS, STØLEV. 2, N-5514 HAUGESUND, NORGE | 16,0 % | A663 |
| STOLT SEA FARM AS, POSTBOKS 370, SENTRUM, N-0102 OSLO, NORGE | 13,9 % | A644 |
| SULEFISK AS, N-6924 HARDBAKKE, NORGE | 16,0 % | A663 |
| SUNNHORDLAND FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORGE | 16,0 % | A663 |
| TOFTØYSUND LAKS AS, N-5694 ONARHEIM, NORGE | 16,0 % | A663 |
| TOMBRE FISKEANNLEGG AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORGE | 16,0 % | A663 |
| TOMMA LAKS AS, N-8723 HUSBY, NORGE | 15,3 % | A641 |
| TORRIS PRODUCTS LTD. AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORGE | 15,3 % | A641 |
| TRI AS, POSTBOKS 100, N-9531 KVALFJORD, NORGE | 16,0 % | A663 |
| TYSNES FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORGE | 16,0 % | A663 |
| VEGA SJØFARM AS, N-8980 VEGA, NORGE | 15,3 % | A641 |
| VESTVIK MARINEFARM AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORGE | 16,0 % | A663 |
| VIKNA SJØFARM AS, V/TERJE BONDØ, SØRTUNET 2, N-7900 RØRVIK, NORGE | 16,0 % | A663 |
| WENBERG FISKEOPPDRET, LEIVSER N-8200 FAUSKE, NORGE | 16,0 % | A663 |
| WILSGÅRD FISKEOPPDRETT AS, N-9381 TORSKEN, NORGE | 16,0 % | A663 |
| ALLE ANDRE SELSKABER | 24,5 % | A999 |

Selskab

Antidumpingtold

Taric-tillægskode

ALSAKER FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORGE

16,0 %

A663

ÅMØY FISKEOPPDRETT AS, N-4152 VESTRE ÅMØY, NORGE

16,0 %

A663

AMULAKS AS, N-8286 NORDFOLD, NORGE

24,5 %

A645

AQUA AS, C/O RØRVIK FISK, N-7900 RØRVIK, NORGE

16,0 %

A663

ARCTIC SEAFOOD AS, N-8432 ALSVÅG, NORGE

16,0 %

A663

ARNØY LAKS AS, N-9193 LAUKSLETTA, NORGE

16,0 %

A663

AUSTEFJORDEN SMOLT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORGE

16,0 %

A663

BALDER SJØFARM AS, N-8286 NORDFOLD, NORGE

24,5 %

A645

BINDALSLAKS AS, POSTBOKS 134, N-7901 RØRVIK, NORGE

16,0 %

A663

BOGNØY FISKEOPPDRETT AS, P.O.BOX 93 SLÅTTHAUG, N-5851 BERGEN, NORGE

16,0 %

A663

BOLAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORGE

16,0 %

A663

BR. KARLSEN, BEDDINGEN 14, N-7014 TRONDHEIM, NORGE

16,0 %

A663

BRATTØYFISK AS, N-6520 FREI, NORGE

16,0 %

A663

BREMNES SEASHORE AS, N-5430 BREMNES, NORGE

16,0 %

A663

BRILLIANT FISKEOPPDRETT AS, N-5444, ESPEVÆR, NORGE

16,0 %

A663

BRU EIGEDOM AS, SANDVIKSBODENE 66, N-5035 BERGEN, NORGE

16,0 %

A663

CENTRE FOR AQUACULTURE COMPETENCE AS, HUNDSNES, N-4130 HJELMELAND, NORGE

15,3 %

A641

EDELFARM AS, ØKSENGÅRD, N-8250 ROGNAN, NORGE

16,0 %

A663

EDELFISK AS, HAMNEGATA 1, N-6900 FLORØ, NORGE

16,0 %

A663

EMILSEN FISK AS, LAUVØYA, N-7900 RØRVIK, NORGE

16,0 %

A663

ESPEVÆR FISKEOPPDRETT AS, N-5444, ESPEVÆR, NORGE

16,0 %

A663

ESPEVÆR SAMDRIFT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORGE

16,0 %

A663

FEØY FISKEOPPDRETT AS, N-5548 FEØY, NORGE

16,0 %

A663

FINNMARK STAMFISKSTASJON AS, LERRESFJORD, N-9536 KORSFJORDEN, NORGE

24,5 %

A645

FINNØY FISK AS, NÅDEN, N-4160 FINNØY, NORGE

15,3 %

A641

FJELBERG FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORGE

16,0 %

A663

FJORD AQUA GROUP AS, BENTNESVEIEN 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORGE

16,0 %

A663

FJORD FORSØKSSTASJON HELGELAND AS, TOFTSUNDET, N-8900 BRØNNØYSUND, NORGE

13,5 %

A642

FJORD SEAFOOD NORWAY AS, TOFTSUNDET, N-8900, BRØNNØYSUND, NORGE

13,5 %

A642

FLAKSTADVÅG LAKS AS, FLAKSTADVÅG, N-9395 KALDFARNES, NORGE

16,0 %

A663

FLOKENES FISKEFARM AS, FLOKENES, N-6983 KVAMMEN, NORGE

16,0 %

A663

FOLLALAKS AS, N-8286 NORDFOLD, NORGE

24,5 %

A645

FOSSEN AS, P.O.BOX 93 SLÅTTHAUG, N-5851 BERGEN, NORGE

16,0 %

A663

FRØFISK AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORGE

16,0 %

A663

G. ESPNES FISKEOPPDRETT AS, N-7266 KVERVA, NORGE

16,0 %

A663

GRIEG SEAFOOD AS, POSTBOKS 234, SENTRUM, N-5804 BERGEN, NORGE

17,2 %

A648

GRIEG SEAFOOD ROGALAND AS, POSTBOKS 234, SENTRUM N-5804 BERGEN, NORGE

17,2 %

A648

HAMNEIDET LAKS AS, N-9181 HAMNEIDET, NORGE

16,0 %

A663

HARDANGERFISK AS, PB. 143, N-5604 ØYSTESE, NORGE

16,0 %

A663

HAVFANGST AS, DYRSFJORD, N-9130, HANSNES, NORGE

16,0 %

A663

HELLESUND FISKEOPPDRETT AS, LANGHOLMSUND, N-4770 HØVÅG, NORGE

16,0 %

A663

HELLFJORDLAKS AS, JENNSKARET, N-8475, STRAUMSJØEN, NORGE

16,0 %

A663

HENDEN FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 53, N-6539 AVERØY, NORGE

16,0 %

A663

HJARTØY LAKS AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORGE

16,0 %

A663

HØLLALAKS AS, POSTBOKS 603, N-8301 SVOLVÆR, NORGE

15,3 %

A641

HYDROTECH AS, BENTNESV. 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORGE

15,3 %

A647

HYEN LAKS AS, KLEPPENES, N-6829 HYEN, NORGE

16,0 %

A663

JENSEN ALFRED AS, N-9394 KALDFARNES, NORGE

16,0 %

A663

K. ENOKSEN FISKEOPPDRETT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORGE

16,0 %

A663

KLEIVA FISKEFARM AS, N-9455 ENGENES, NORGE

16,0 %

A663

KOBBEVIK OG FURUHOLMEN AS, N-5392 STOREBØ, NORGE

16,0 %

A663

KRISTOFFERSEN EGIL & SØNNER AS, JENNSKARET, N-8475, STRAUMSJØEN, NORGE

16,0 %

A663

KVAMSDAL FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORGE

16,0 %

A663

KVITSVA AS, SØRROLLNES, N-9450, HAMNVIK, NORGE

16,0 %

A663

LANDØY FISKEOPPDRETT AS, VÆRLANDET, N-6986 VÆRLANDET, NORGE

16,0 %

A663

LANGFJORDLAKS AS, N-9540 TALVIK, NORGE

16,0 %

A663

LARSSEN SEAFOOD AS, N–8740 NORD-SOLVÆR, NORGE

16,0 %

A663

LERØY MIDNOR AS, N-7246 HESTVIKA, NORGE

16,0 %

A663

LINGALAKS AS, LINGAVEGEN 206, N-5630 STRANDEBARM, NORGE

16,0 %

A663

LOVUNDLAKS AS, N-8764 LOVUND, NORGE

16,0 %

A663

LUND FISKEOPPDRETT AS, N-7818 LUND, NORGE

16,0 %

A663

MARINE HARVEST BOLGA AS, N-8158 BOLGA, NORGE

15,3 %

A641

MARINE HARVEST NORWAY AS, POSTBOKS 4102, DREGGEN, N-5835 BERGEN, NORGE

15,3 %

A641

MARØ HAVBRUK A/S, N-6914 SVANOYBUKT, NORGE

16,0 %

A663

MÅSØVAL FISHFARM AS, N-7266 KVERVA, NORGE

16,0 %

A663

MÅSØVAL FISKEOPPDRETT AS, N-7266 KVERVA, NORGE

16,0 %

A663

MIDT-NORSK HAVBRUK AS, HANSVIKA, N-7900 RØRVIK, NORGE

16,0 %

A663

NORDLAKS OPPDRETT AS, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORGE

6,8 %

A646

NORDLAKS PRODUKTER AS, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORGE

6,8 %

A646

NORD-SENJA FISKEINDUSTRI AS, N-9373 BOTHAMN, NORGE

16,0 %

A663

NYE VESTSTAR AS, N-5392 STOREBØ, NORGE

16,0 %

A663

NYGÅRD LAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORGE

16,0 %

A663

OSLAND HAVBRUK AS, N-5962 BJORDAL, NORGE

16,0 %

A663

PAN FISH NORWAY AS, GRIMMERGATA 5, N-6002 ÅLESUND, NORGE

16,1 %

A643

PROSJEKT OMEGA AS, HAMNEGATA 1, N-6900 FLORØ, NORGE

16,0 %

A663

PUNDSLETT LAKS AS, PUNDSLETT, N-8324 DIGERMULEN, NORGE

16,0 %

A663

QUATRO LAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORGE

16,0 %

A663

RAMSØY FISKEOPPDRETT AS, BENTNESVN. 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORGE

15,3 %

A641

RANGØY EINAR AS, POSTBOKS 53, N-6539 AVERØY, NORGE

16,0 %

A663

RIOL AS, FROVÅGHAMN, N-9392 STRONGLANDSEIDET, NORGE

16,0 %

A663

ROGALAND FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORGE

16,0 %

A663

RONG LAKS AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORGE

16,0 %

A663

RONGEVÆR FISKEOPPDRETT AS, BØVÅGEN, N-5937 BØVÅGEN, NORGE

16,0 %

A663

RØVÆR FJORDBRUK AS, N-5549 RØVÆR, NORGE

16,0 %

A663

SALMAR FARMING AS, N-7266 KVERVA, NORGE

16,0 %

A663

SANDNES FISKEOPPDRETT AS, N-6967 HELLEUNIK, NORGE

16,0 %

A663

SANDVÆRFISK AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORGE

15,3 %

A641

SANDVOLL HAVBRUK AS, N-5835 BERGEN, NORGE

15,3 %

A641

SEAFARM INVEST AS, N-8764 LOVUND, NORGE

15,3 %

A641

SEANOR SALMON AS, POSTBOKS 371 NESTTUN N-5853 BERGEN, NORGE

16,0 %

A663

SELØY SJØFARM AS, SELØY, N-8850 HERØY, NORGE

13,5 %

A642

SELSØYVIK HAVBRUK AS, POSTBOKS 17, N-8196 SELSØYVIK, NORGE

16,0 %

A663

SENJA SJØFARM AS, GJØVIKA, N-9392 STONGLANDSEIDET, NORGE

16,0 %

A663

SFI MELØ AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORGE

15,3 %

A641

SINKABERG-HANSEN AS, POSTBOKS 134, N-7901 RØRVIK, NORGE

16,0 %

A663

SIRIUS SALMON SA, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORGE

6,8 %

A646

SJURELV FISKEOPPDRETT AS, FJORDVEIEN 255, N-9100, KVALØYSLETTA, NORGE

16,0 %

A663

SKJELBULAKS AS, N-8136 NORDARNØY, NORGE

16,0 %

A663

SNEKVIK SALMON AS, GJENGSTØ, N-7200 KYRKSÆTERØRA, NORGE

16,0 %

A663

SØMNA FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORGE

15,3 %

A641

SØRROLLNESFISK AS, N-9450 HAMNVIK, NORGE

16,0 %

A663

STEINVIK FISKEFARM AS, N-6939 EIKEFJORD, NORGE

16,0 %

A663

STETTEFISK AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORGE

16,0 %

A663

STØLE DANIEL FISKEOPPDRETT AS, STØLEV. 2, N-5514 HAUGESUND, NORGE

16,0 %

A663

STOLT SEA FARM AS, POSTBOKS 370, SENTRUM, N-0102 OSLO, NORGE

13,9 %

A644

SULEFISK AS, N-6924 HARDBAKKE, NORGE

16,0 %

A663

SUNNHORDLAND FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORGE

16,0 %

A663

TOFTØYSUND LAKS AS, N-5694 ONARHEIM, NORGE

16,0 %

A663

TOMBRE FISKEANNLEGG AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORGE

16,0 %

A663

TOMMA LAKS AS, N-8723 HUSBY, NORGE

15,3 %

A641

TORRIS PRODUCTS LTD. AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORGE

15,3 %

A641

TRI AS, POSTBOKS 100, N-9531 KVALFJORD, NORGE

16,0 %

A663

TYSNES FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORGE

16,0 %

A663

VEGA SJØFARM AS, N-8980 VEGA, NORGE

15,3 %

A641

VESTVIK MARINEFARM AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORGE

16,0 %

A663

VIKNA SJØFARM AS, V/TERJE BONDØ, SØRTUNET 2, N-7900 RØRVIK, NORGE

16,0 %

A663

WENBERG FISKEOPPDRET, LEIVSER N-8200 FAUSKE, NORGE

16,0 %

A663

WILSGÅRD FISKEOPPDRETT AS, N-9381 TORSKEN, NORGE

16,0 %

A663

ALLE ANDRE SELSKABER

24,5 %

A999

4.   Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning er betinget af, at der stilles en sikkerhed svarende til den midlertidige told.

5.   Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er angivet.

Artikel 2

Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for 30 dage fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 384/96.

De berørte parter kan i henhold til artikel 21, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 384/96 fremsætte bemærkninger til anvendelsen af denne forordning inden for en frist på en måned fra datoen for dens ikrafttræden.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft den 27. april 2005.

Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. april 2005

På Kommissionens vegne

Peter MANDELSON

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 56 af 6.3.1996, s.1. Forordning senest ændret ved forordning (EF) nr. 461/2004 (EUT L 77 af 13.3.2004, s.12).

1

(2)  EFT L 349 af 31.12.1994, s. 53.

2

(3)  EFT L 67 af 10.3.1994, s. 89.

3

(4)  EUT L 33 af 5.2.2005, s. 8.

4

(5)  Se side 4 i denne EUT.

5

(6)  EUT C 261 af 23.10.2004, s. 8.

6

(7)  Hele fiskeækvivalenter defineres almindeligvis som vægten af fisk, der er blevet udsultet og er blevet renset for blod efter slagtning.

7

(8)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat B, B-1049 Bruxelles, Belgien.

8

---

II Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Rådet

| 23.4.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 104/33 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 104/33

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 14. april 2005

om afslutning af konsultationsproceduren med Republikken Guinea i henhold til Cotonou-aftalens artikel 96

(2005/321/EF)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til AVS-EF-partnerskabsaftalen undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (1), særlig artikel 96,

under henvisning til den interne aftale om de foranstaltninger, der skal træffes, og de procedurer, der skal følges ved gennemførelse af AVS-EF-partnerskabsaftalen (2), særlig artikel 3,

under henvisning til forslag fra Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | De væsentlige elementer, der er omhandlet i Cotonou-aftalens artikel 9, er blevet tilsidesat. |
| --- | --- |

(1)

De væsentlige elementer, der er omhandlet i Cotonou-aftalens artikel 9, er blevet tilsidesat.

| (2) | I overensstemmelse med Cotonou-aftalens artikel 96 blev der den 20. juli 2004 indledt konsultationer med AVS-landene og Republikken Guinea. Ved den lejlighed afgav de guineanske myndigheder specifikke tilsagn om at ville afhjælpe de af Den Europæiske Union påpegede problemer samt at indfri disse tilsagn inden for en tremåneders periode, hvor der skulle føres en nærmere dialog. |
| --- | --- |

(2)

I overensstemmelse med Cotonou-aftalens artikel 96 blev der den 20. juli 2004 indledt konsultationer med AVS-landene og Republikken Guinea. Ved den lejlighed afgav de guineanske myndigheder specifikke tilsagn om at ville afhjælpe de af Den Europæiske Union påpegede problemer samt at indfri disse tilsagn inden for en tremåneders periode, hvor der skulle føres en nærmere dialog.

| (3) | Ved udløbet af denne periode ser det ud til, at nogle af ovennævnte tilsagn har ført til konkrete initiativer, og visse er realiseret. Flere vigtige foranstaltninger med hensyn til Cotonou-aftalens væsentlige elementer er dog endnu ikke blevet iværksat — |
| --- | --- |

(3)

Ved udløbet af denne periode ser det ud til, at nogle af ovennævnte tilsagn har ført til konkrete initiativer, og visse er realiseret. Flere vigtige foranstaltninger med hensyn til Cotonou-aftalens væsentlige elementer er dog endnu ikke blevet iværksat —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

De konsultationer, der er indledt med Republikken Guinea i henhold til Cotonou-aftalens artikel 96, afsluttes.

Artikel 2

De foranstaltninger, der er omhandlet i brevet i bilaget, vedtages som relevante foranstaltninger i henhold til Cotonou-aftalens artikel 96, stk. 2, litra c).

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen. Den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne afgørelse udløber den 14. april 2008. Den tages op til fornyet overvejelse mindst hver sjette måned.

Udfærdiget i Luxembourg, den 14. april 2005.

På Rådets vegne

L. FRIEDEN

Formand

---

(1)  EFT L 317 af 15.12.2000, s. 3.

1

(2)  EFT L 317 af 15.12.2000, s. 376.

2

---

BILAG

Brev Hr. minister

Den Europæiske Union lægger stor vægt på bestemmelserne i artikel 9 i Cotonou-aftalen. Respekten for menneskerettighederne, de demokratiske principper og retsstaten, som danner grundlag for AVS-EU-partnerskabet, udgør væsentlige elementer i nævnte aftale og dermed fundamentet for vore forbindelser.

Den Europæiske Union er på denne baggrund foruroliget over krænkelsen af de demokratiske principper og retsstaten, særlig siden folkeafstemningen om forfatningen i 2001 og under parlamentsvalget (2002) og præsidentvalget (2003). Den Europæiske Union er ligeledes bekymret over den manglende respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder og den ringe styring på det administrative, politiske, økonomiske og finansielle område.

Den skønner, at den politiske situation i Guinea er af en sådan karakter, at de væsentlige elementer i artikel 9 i Cotonou-aftalen må anses for at være tilsidesat. I betragtning af denne artikel og den fastlåste politiske situation i Guinea besluttede Den Europæiske Union den 31. marts 2004 at indlede konsultationer i henhold til aftalens artikel 96 for at undersøge situationen nærmere og eventuelt råde bod på den.

Konsultationerne blev åbnet i Bruxelles den 20. juli 2004. Ved den lejlighed blev flere grundlæggende spørgsmål berørt, og De fik mulighed for at fremlægge Deres synspunkter og analyse af situationen i Guinea. De fremlagde også et memorandum med en handlingsplan for befæstelse af demokratiet, respekten for menneskerettighederne, retsstaten og god regeringsførelse.

Herefter aflagde en fælles tilsynsgruppe bestående af formandskabet for Den Europæiske Union og Kommissionen besøg i Conakry og foretog sammen med repræsentanterne for Den Europæiske Unions medlemsstater på stedet en vurdering af, i hvilket omfang tilsagnene var blevet indfriet.

Den Europæiske Union konstaterer, at de guineanske myndigheder i høj grad har vist sig indstillet på dels at fortsætte og uddybe drøftelserne, dels at lette tilsynsopgaven for de udsendte repræsentanter fra Den Europæiske Union. Den konstaterer også, at visse tilsagn har affødt opmuntrende initiativer fra Deres side. Det bemærkes især, at:

| | Den guineanske regering har vist vilje til at indlede en politisk dialog med det politiske liv med henblik på en revision af valglovgivningen. Dialogen blev officielt lanceret den 31. august 2004 og der er oprettet et samarbejdsbureau bestående af repræsentanter for de forskellige partier til at fremme dialogen. |
| --- | --- |

Den guineanske regering har vist vilje til at indlede en politisk dialog med det politiske liv med henblik på en revision af valglovgivningen. Dialogen blev officielt lanceret den 31. august 2004 og der er oprettet et samarbejdsbureau bestående af repræsentanter for de forskellige partier til at fremme dialogen.

| | Regeringen har bekræftet sin beslutning om at afholde lokalvalg i juni 2005 og sine planer om at styrke decentraliseringsprocessen. Der er forskellige lovforslag under udarbejdelse. |
| --- | --- |

Regeringen har bekræftet sin beslutning om at afholde lokalvalg i juni 2005 og sine planer om at styrke decentraliseringsprocessen. Der er forskellige lovforslag under udarbejdelse.

| | Regeringen har bekræftet sin beslutning om at afholde parlamentsvalg inden for den i forfatningen fastsatte frist, dvs. i juni 2007. Regeringen er dog rede til at undersøge muligheden for at fremskynde valget. |
| --- | --- |

Regeringen har bekræftet sin beslutning om at afholde parlamentsvalg inden for den i forfatningen fastsatte frist, dvs. i juni 2007. Regeringen er dog rede til at undersøge muligheden for at fremskynde valget.

| | Regeringen har desuden opstillet en tidsplan for liberalisering af radio- og fjernsynsvirksomhed, som iværksættes i juni 2005. |
| --- | --- |

Regeringen har desuden opstillet en tidsplan for liberalisering af radio- og fjernsynsvirksomhed, som iværksættes i juni 2005.

| | Regeringen har endelig bekræftet, hvilke sektorreformer der vil blive iværksat vedrørende makroøkonomisk forvaltning og en tidsplan for gennemførelsen heraf. |
| --- | --- |

Regeringen har endelig bekræftet, hvilke sektorreformer der vil blive iværksat vedrørende makroøkonomisk forvaltning og en tidsplan for gennemførelsen heraf.

Der er ingen tvivl om, at disse initiativer vil bidrage til at styrke respekten for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder i Guinea. Dog vil det for de fleste tilsagns vedkommende tage sin tid at indfri dem, og der må løbende føres tilsyn med, at det sker, særlig med hensyn til styrkelsen af demokratiet. I denne forbindelse stiller Den Europæiske Union særlig store forventninger til de konkrete foranstaltninger, som er omtalt i Deres situationsrapport om gennemførelsen af memorandummet af 30. september 2004, hvis vigtigste punkter er som følger:

| 1) | Fortsættelse af national dialog for at revidere valglovgivningen og de operationelle vilkår med henblik på at sikre en gennemsigtig og demokratisk valgproces ved at følge bestemmelserne i erklæringen om principper for afholdelse af demokratiske valg i Afrika, som blev vedtaget af Den Afrikanske Union i Durban i 2002 (1). |
| --- | --- |

1)

Fortsættelse af national dialog for at revidere valglovgivningen og de operationelle vilkår med henblik på at sikre en gennemsigtig og demokratisk valgproces ved at følge bestemmelserne i erklæringen om principper for afholdelse af demokratiske valg i Afrika, som blev vedtaget af Den Afrikanske Union i Durban i 2002 (1).

| 2) | En fortsat og styrket indsats for realisering af tilsagnet om at overholde lovgivningen om respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, således at særlig de politiske partier kan udøve deres ret og beføjelse til at afholde møder, demonstrere og få adgang til statens radio- og fjernsynssendere. |
| --- | --- |

2)

En fortsat og styrket indsats for realisering af tilsagnet om at overholde lovgivningen om respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, således at særlig de politiske partier kan udøve deres ret og beføjelse til at afholde møder, demonstrere og få adgang til statens radio- og fjernsynssendere.

| 3) | Liberalisering af de elektroniske medier efter den tidsplan, som tilsynsmissionen fra Den Europæiske Union fik forelagt i oktober 2004, hvorefter der inden lokalvalget kan etableres private elektroniske medier. |
| --- | --- |

3)

Liberalisering af de elektroniske medier efter den tidsplan, som tilsynsmissionen fra Den Europæiske Union fik forelagt i oktober 2004, hvorefter der inden lokalvalget kan etableres private elektroniske medier.

| 4) | Afholdelse af lokalvalg og parlamentsvalg efter den reviderede valglovgivning. |
| --- | --- |

4)

Afholdelse af lokalvalg og parlamentsvalg efter den reviderede valglovgivning.

| 5) | Fortsættelse af decentraliseringsprocessen. |
| --- | --- |

5)

Fortsættelse af decentraliseringsprocessen.

| 6) | Forsættelse af indsatsen til at styrke den makroøkonomiske forvaltning og sektorreformerne. |
| --- | --- |

6)

Forsættelse af indsatsen til at styrke den makroøkonomiske forvaltning og sektorreformerne.

I betragtning af de hidtil realiserede tilsagn og de aktiviteter, der fortsat skal iværksættes, er det efter konsultationerne blevet besluttet at vedtage følgende relevante foranstaltninger i henhold til artikel 96, stk. 2, litra c), i Cotonou-aftalen:

| 1) | Samarbejdet fortsættes på basis af restbeløb fra 6., 7. og 8. Europæiske Udviklingsfond med henblik på at gøre det muligt at iværksætte de tilsagn, som Guinea har afgivet i forbindelse med konsultationerne, særligt vedrørende decentraliseringsprocessen, liberaliseringen af medierne og god økonomisk styring. |
| --- | --- |

1)

Samarbejdet fortsættes på basis af restbeløb fra 6., 7. og 8. Europæiske Udviklingsfond med henblik på at gøre det muligt at iværksætte de tilsagn, som Guinea har afgivet i forbindelse med konsultationerne, særligt vedrørende decentraliseringsprocessen, liberaliseringen af medierne og god økonomisk styring.

| 2) | Samarbejdet fortsættes ligeledes på basis af rammebevilling B under 9. Europæiske Udviklingsfond om gennemførelse af programmer, der direkte sigter på at forbedre levevilkårene for de mest ugunstigt stillede befolkningsgrupper og ofrene for den subregionale politiske krise. |
| --- | --- |

2)

Samarbejdet fortsættes ligeledes på basis af rammebevilling B under 9. Europæiske Udviklingsfond om gennemførelse af programmer, der direkte sigter på at forbedre levevilkårene for de mest ugunstigt stillede befolkningsgrupper og ofrene for den subregionale politiske krise.

| 3) | Der kan desuden bevilges støtte til programmer til styrkelse af civilsamfundet (også det ikke-organiserede), respekten for og styrkelse af demokratiet, menneskerettighederne og god regeringsførelse samt etablering eller styrkelse af frie medier. |
| --- | --- |

3)

Der kan desuden bevilges støtte til programmer til styrkelse af civilsamfundet (også det ikke-organiserede), respekten for og styrkelse af demokratiet, menneskerettighederne og god regeringsførelse samt etablering eller styrkelse af frie medier.

| 4) | Bidragene til regionale projekter vil blive behandlet enkeltvis. |
| --- | --- |

4)

Bidragene til regionale projekter vil blive behandlet enkeltvis.

| 5) | De humanitære aktioner, handelssamarbejdet og præferencerne på de handelsrelaterede områder vil blive fortsat. |
| --- | --- |

5)

De humanitære aktioner, handelssamarbejdet og præferencerne på de handelsrelaterede områder vil blive fortsat.

| 6) | Der vil kunne bevilges støtte til valgforberedelser, enten via restbeløb fra 6., 7. og 8. Europæiske Udviklingsfond eller fra rammebevilling B under 9. Europæiske Udviklingsfond, når rammen for afholdelse af valg, som kan sikre en gennemsigtig og demokratisk valgproces på grundlag af erklæringen om principper for afholdelse af demokratiske valg i Afrika, er på plads. |
| --- | --- |

6)

Der vil kunne bevilges støtte til valgforberedelser, enten via restbeløb fra 6., 7. og 8. Europæiske Udviklingsfond eller fra rammebevilling B under 9. Europæiske Udviklingsfond, når rammen for afholdelse af valg, som kan sikre en gennemsigtig og demokratisk valgproces på grundlag af erklæringen om principper for afholdelse af demokratiske valg i Afrika, er på plads.

| 7) | Rammebevilling A under 9. EUF er blevet nedsat med et beløb på 65 mio. EUR efter Europa-Kommissionens beslutning som led i midtvejsrevisionen. Samarbejdsstrategien og det nationale vejledende program færdiggøres under hensyntagen til landets situation og de nye økonomiske perspektiver. Disse dokumenter undertegnes og iværksættes, så snart der er konstateret tilstrækkelige fremskridt i udøvelsen af de af Guinea afgivne tilsagn, særligt vedrørende forberedelsen og afholdelsen af frie og gennemsigtige lokal- og parlamentsvalg. Den Europæiske Union lægger særlig vægt på:






  a) | at frie og gennemsigtige lokalvalg finder sted og at de til de lokale organer valgte embedsmænd har optaget deres funktion |
| --- | --- | --- |

7)

Rammebevilling A under 9. EUF er blevet nedsat med et beløb på 65 mio. EUR efter Europa-Kommissionens beslutning som led i midtvejsrevisionen. Samarbejdsstrategien og det nationale vejledende program færdiggøres under hensyntagen til landets situation og de nye økonomiske perspektiver. Disse dokumenter undertegnes og iværksættes, så snart der er konstateret tilstrækkelige fremskridt i udøvelsen af de af Guinea afgivne tilsagn, særligt vedrørende forberedelsen og afholdelsen af frie og gennemsigtige lokal- og parlamentsvalg. Den Europæiske Union lægger særlig vægt på:

a)

at frie og gennemsigtige lokalvalg finder sted og at de til de lokale organer valgte embedsmænd har optaget deres funktion

| b) | at der inden for rammerne af en politisk dialog med oppositionen fastsættes en ramme for afholdelse af valg og operationelle vilkår vedrørende parlamentsvalget (herunder en dato for valget) på grundlag af erklæringen om principper for afholdelse af demokratiske valg i Afrika. |
| --- | --- |

b)

at der inden for rammerne af en politisk dialog med oppositionen fastsættes en ramme for afholdelse af valg og operationelle vilkår vedrørende parlamentsvalget (herunder en dato for valget) på grundlag af erklæringen om principper for afholdelse af demokratiske valg i Afrika.

Der skal foretages regelmæssige vurderinger med inddragelse af formandskabet for Den Europæiske Union og Kommissionen, første gang senest efter seks måneder.

Den Europæiske Union vil fortsat nøje følge situationen i Guinea i en opfølgningsperiode på 36 måneder. Der vil til stadighed i henhold til artikel 8 i Cotonou-aftalen blive ført en forstærket politisk dialog med Deres regering med henblik på at befæste demokratiet og retsstatsforhold, særligt ved afholdelse af parlamentsvalg, samt befæste bestræbelserne med hensyn til menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder.

I tilfælde af at iværksættelsen af de guineanske myndigheders tilsagn sker hurtigere eller i modsat fald, at der sker en afbrydelse, forbeholder Den Europæiske Union sig retten til at ændre i de fornødne foranstaltninger.

Modtag, hr., forsikringen om min mest udmærkede højagtelse

På Rådets vegne

På Kommissionens vegne

---

(1)  OAU/AU-erklæring om principper for afholdelse af demokratiske valg i Afrika, AHG/Decl.1(XXXVIII).

1

---

Kommissionen

| 23.4.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 104/37 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 104/37

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 26. februar 2005

om en anmodning fra Det Forenede Kongerige i henhold til artikel 9 i Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik

(meddelt under nummer K(2005) 411)

(Kun den engelske, den franske og den nederlandske udgave er autentiske)

(2005/322/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 9, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 9 i forordning (EF) nr. 2371/2002 konsulterede Det Forenede Kongerige den 27. januar 2005 Kommissionen om udvidelse af et nationalt forbud mod partrawling efter bars inden for 12-sømilezonen ud for Englands sydvestkyst til også at gælde for fartøjer fra andre medlemsstater, der har adgang til dette område, med henblik på at reducere bifangsten af hvaler som en midlertidig foranstaltning, indtil der kan træffes en mere effektiv og koordineret foranstaltning på EF-plan. I anmodningen udtrykte de britiske myndigheder deres foruroligelse over omfanget af bifangster af almindelige delfiner i partrawlfiskeriet efter bars og henviste til Kommissionens afgørelse om afvisning af det britiske ønske om et hastestop for dette fiskeri i den vestlige del af Den Engelske Kanal (ICES-afsnit VII e) (2). |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 9 i forordning (EF) nr. 2371/2002 konsulterede Det Forenede Kongerige den 27. januar 2005 Kommissionen om udvidelse af et nationalt forbud mod partrawling efter bars inden for 12-sømilezonen ud for Englands sydvestkyst til også at gælde for fartøjer fra andre medlemsstater, der har adgang til dette område, med henblik på at reducere bifangsten af hvaler som en midlertidig foranstaltning, indtil der kan træffes en mere effektiv og koordineret foranstaltning på EF-plan. I anmodningen udtrykte de britiske myndigheder deres foruroligelse over omfanget af bifangster af almindelige delfiner i partrawlfiskeriet efter bars og henviste til Kommissionens afgørelse om afvisning af det britiske ønske om et hastestop for dette fiskeri i den vestlige del af Den Engelske Kanal (ICES-afsnit VII e) (2).

| (2) | Ifølge artikel 17, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2371/2002 har franske og belgiske fartøjer tilladelse til at fiske efter demersale arter i 6-12-sømilezonen, og disse fartøjer ville derfor blive berørt at de foranstaltninger, som Det Forenede Kongerige foreslår. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge artikel 17, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2371/2002 har franske og belgiske fartøjer tilladelse til at fiske efter demersale arter i 6-12-sømilezonen, og disse fartøjer ville derfor blive berørt at de foranstaltninger, som Det Forenede Kongerige foreslår.

| (3) | I overensstemmelse med artikel 9 i forordning (EF) nr. 2371/2002 har Det Forenede Kongerige underrettet de berørte medlemsstater om anmodningen. Kommissionen har inden for fristen på fem arbejdsdage som fastsat i artikel 9 i forordning (EF) nr. 2371/2002 modtaget skriftlige bemærkninger fra Frankrig, som henstiller til Kommissionen, at den ikke godkender Det Forenede Kongeriges anmodning. |
| --- | --- |

(3)

I overensstemmelse med artikel 9 i forordning (EF) nr. 2371/2002 har Det Forenede Kongerige underrettet de berørte medlemsstater om anmodningen. Kommissionen har inden for fristen på fem arbejdsdage som fastsat i artikel 9 i forordning (EF) nr. 2371/2002 modtaget skriftlige bemærkninger fra Frankrig, som henstiller til Kommissionen, at den ikke godkender Det Forenede Kongeriges anmodning.

| (4) | Kommissionen er foruroliget over bifangsten af hvaler, der er beskyttet af Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (3), i visse fiskerier og vil gøre, hvad den kan, for at nedbringe antallet af sådanne dyr, der drukner i fiskeredskaber, mest muligt. EF har for nylig truffet en række foranstaltninger gennem Rådets forordning (EF) nr. 812/2004 af 26. april 2004 om foranstaltninger vedrørende utilsigtede fangster af hvaler ved fiskeri og om ændring af forordning (EF) nr. 88/98 (4). |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen er foruroliget over bifangsten af hvaler, der er beskyttet af Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (3), i visse fiskerier og vil gøre, hvad den kan, for at nedbringe antallet af sådanne dyr, der drukner i fiskeredskaber, mest muligt. EF har for nylig truffet en række foranstaltninger gennem Rådets forordning (EF) nr. 812/2004 af 26. april 2004 om foranstaltninger vedrørende utilsigtede fangster af hvaler ved fiskeri og om ændring af forordning (EF) nr. 88/98 (4).

| (5) | Ifølge ovennævnte forordning skal der fra den 1. januar 2005 være observatører om bord på fartøjer, der driver partrawlfiskeri. Bifangst af hvaler i pelagisk partrawling er et komplekst problem, og der blev specifikt fokuseret på det i Det Internationale Havundersøgelsesråds (ICES) omfattende videnskabelige undersøgelse af og rådgivning om bifangst af hvaler ved fiskeri (5). ICES anførte, at der også fanges delfiner i andre fiskerier end partrawling efter bars, og at der er behov for omfattende overvågning af en lang række trawlfiskerier i dette område, inden ICES kan udtale sig mere præcist om behovet for afbødende foranstaltninger. ICES fandt navnlig, at et forbud mod pelagisk partrawling efter bars ville være en arbitrær foranstaltning, som sandsynligvis ikke ville kunne bidrage til at nå det ønskede mål. Et forbud mod partrawling efter bars i Det Forenede Kongeriges kystfarvande i den vestlige del af Den Engelske Kanal vil sandsynligvis medføre, at fiskeriindsatsen forskydes til de omkringliggende områder, uden at dette nødvendigvis nedbringer bifangsten af almindelige delfiner. |
| --- | --- |

(5)

Ifølge ovennævnte forordning skal der fra den 1. januar 2005 være observatører om bord på fartøjer, der driver partrawlfiskeri. Bifangst af hvaler i pelagisk partrawling er et komplekst problem, og der blev specifikt fokuseret på det i Det Internationale Havundersøgelsesråds (ICES) omfattende videnskabelige undersøgelse af og rådgivning om bifangst af hvaler ved fiskeri (5). ICES anførte, at der også fanges delfiner i andre fiskerier end partrawling efter bars, og at der er behov for omfattende overvågning af en lang række trawlfiskerier i dette område, inden ICES kan udtale sig mere præcist om behovet for afbødende foranstaltninger. ICES fandt navnlig, at et forbud mod pelagisk partrawling efter bars ville være en arbitrær foranstaltning, som sandsynligvis ikke ville kunne bidrage til at nå det ønskede mål. Et forbud mod partrawling efter bars i Det Forenede Kongeriges kystfarvande i den vestlige del af Den Engelske Kanal vil sandsynligvis medføre, at fiskeriindsatsen forskydes til de omkringliggende områder, uden at dette nødvendigvis nedbringer bifangsten af almindelige delfiner.

| (6) | En medlemsstat kan i henhold til artikel 9 i forordning (EF) nr. 2371/2002 træffe foranstaltninger til at begrænse fiskeriets indvirkning på bevarelsen af de marine økosystemer mest muligt, men ifølge de foreliggende videnskabelige oplysninger er det ikke sandsynligt, at den foreslåede foranstaltning vil bidrage til at nå dette mål. |
| --- | --- |

(6)

En medlemsstat kan i henhold til artikel 9 i forordning (EF) nr. 2371/2002 træffe foranstaltninger til at begrænse fiskeriets indvirkning på bevarelsen af de marine økosystemer mest muligt, men ifølge de foreliggende videnskabelige oplysninger er det ikke sandsynligt, at den foreslåede foranstaltning vil bidrage til at nå dette mål.

| (7) | Dette argument er én af grundene til, at Kommissionen i august 2004 besluttede at afvise Det Forenede Kongeriges anmodning om et hasteforbud mod pelagisk trawling efter bars i den vestlige del af Den Engelske Kanal. I den mellemliggende tid er der ikke fremkommet videnskabelige oplysninger, der vil kunne berettige en ændring af denne analyse. |
| --- | --- |

(7)

Dette argument er én af grundene til, at Kommissionen i august 2004 besluttede at afvise Det Forenede Kongeriges anmodning om et hasteforbud mod pelagisk trawling efter bars i den vestlige del af Den Engelske Kanal. I den mellemliggende tid er der ikke fremkommet videnskabelige oplysninger, der vil kunne berettige en ændring af denne analyse.

| (8) | Kommissionen mener, at problemet med hvalbifangster i pelagiske trawl bør behandles på en effektiv og koordineret måde ud fra sund videnskabelig viden om problemets art og størrelse. Med henblik herpå yder Kommissionen finansiel støtte til videnskabelige undersøgelser og forskningsprojekter, der skal munde ud i afbødende foranstaltninger for bifangst af hvaler ved fiskeri med pelagisk trawl og ajourføring af de videnskabelige skøn over forekomsten af små hvaler i de europæiske farvande i Atlanterhavet. Ved hjælp af disse undersøgelser og forskningsprojekter og de bifangstdata for hvaler i en lang række fiskerier, der opnås gennem EF’s observatørprogram, skal der inden for en overskuelig tid skabes et teknisk grundlag for vedtagelse af målrettede og effektive forvaltningsforanstaltninger til begrænsning af fiskeriets indvirkning på hvaler. Så snart disse oplysninger foreligger vil Kommissionen foreslå eventuelt nødvendige foranstaltninger i nært samarbejde med alle berørte parter. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen mener, at problemet med hvalbifangster i pelagiske trawl bør behandles på en effektiv og koordineret måde ud fra sund videnskabelig viden om problemets art og størrelse. Med henblik herpå yder Kommissionen finansiel støtte til videnskabelige undersøgelser og forskningsprojekter, der skal munde ud i afbødende foranstaltninger for bifangst af hvaler ved fiskeri med pelagisk trawl og ajourføring af de videnskabelige skøn over forekomsten af små hvaler i de europæiske farvande i Atlanterhavet. Ved hjælp af disse undersøgelser og forskningsprojekter og de bifangstdata for hvaler i en lang række fiskerier, der opnås gennem EF’s observatørprogram, skal der inden for en overskuelig tid skabes et teknisk grundlag for vedtagelse af målrettede og effektive forvaltningsforanstaltninger til begrænsning af fiskeriets indvirkning på hvaler. Så snart disse oplysninger foreligger vil Kommissionen foreslå eventuelt nødvendige foranstaltninger i nært samarbejde med alle berørte parter.

| (9) | Anmodningen fra Det Forenede Kongerige kan således ikke godkendes — |
| --- | --- |

(9)

Anmodningen fra Det Forenede Kongerige kan således ikke godkendes —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Anmodningen fra Det Forenede Kongerige i henhold til artikel 9 i forordning (EF) nr. 2371/2002 om udvidelse af forbuddet mod partrawlfiskeriet efter bars inden for 12-sømilezonen ud for Englands sydvestkyst til også at gælde for fartøjer fra andre medlemsstater afvises.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til Kongeriget Belgien, Den Franske Republik og Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. februar 2005.

På Kommissionens vegne

Joe BORG

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 358 af 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  Kommissionens afgørelse af 24. august 2004 om en anmodning fra Det Forenede Kongerige i henhold til artikel 7 i Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 — K(2004) 3229.

2

(3)  EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

3

(4)  EUT L 150 af 30.4.2004, s. 12.

4

(5)  Rapporter fra ICES’ Rådgivende Udvalg for Økosystemer (ACE), 2002 og 2003, der kan ses på adressen http://www.ices.dk

5

---

| 23.4.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 104/39 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 104/39

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 21. april 2005

om sikkerhedskrav, der skal opfyldes af de europæiske standarder for flydende fritidsartikler til brug på eller i vandet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF

(meddelt under nummer K(2005) 1209)

(EØS-relevant tekst)

(2005/323/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF af 3. december 2001 om produktsikkerhed i almindelighed (1), særlig artikel 4, stk. 1, litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til direktiv 2001/95/EF må producenter kun markedsføre sikre produkter. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til direktiv 2001/95/EF må producenter kun markedsføre sikre produkter.

| (2) | I henhold til nævnte direktiv formodes et produkt at være sikkert for så vidt angår de risici og risikokategorier, der er omfattet af de pågældende nationale standarder, når det er i overensstemmelse med ikke-bindende nationale standarder, der gennemfører europæiske standarder. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til nævnte direktiv formodes et produkt at være sikkert for så vidt angår de risici og risikokategorier, der er omfattet af de pågældende nationale standarder, når det er i overensstemmelse med ikke-bindende nationale standarder, der gennemfører europæiske standarder.

| (3) | I henhold til direktiv 2001/95/EF bør europæiske standardiseringsorganer fastlægge europæiske standarder. Sådanne standarder bør sikre, at produkter opfylder direktivets almindelige sikkerhedskrav. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til direktiv 2001/95/EF bør europæiske standardiseringsorganer fastlægge europæiske standarder. Sådanne standarder bør sikre, at produkter opfylder direktivets almindelige sikkerhedskrav.

| (4) | Medlemsstaterne og Kommissionen har i nært samarbejde med de europæiske standardiseringsorganer og efter høring af de berørte parter besluttet, at flydende fritidsartikler til brug på eller i vandet er en produktgruppe, for hvilken der skal udarbejdes europæiske standarder på grundlag af et mandat fra Kommissionen i henhold til direktiv 2001/95/EF. De berørte flydende fritidsartikler omfatter ikke flydende artikler, som falder ind under Rådets direktiv 88/378/EØF (2) om sikkerhedskrav til legetøj, Rådets direktiv 89/686/EØF (3) om personlige værnemidler og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/25/EF (4) om fritidsfartøjer. |
| --- | --- |

(4)

Medlemsstaterne og Kommissionen har i nært samarbejde med de europæiske standardiseringsorganer og efter høring af de berørte parter besluttet, at flydende fritidsartikler til brug på eller i vandet er en produktgruppe, for hvilken der skal udarbejdes europæiske standarder på grundlag af et mandat fra Kommissionen i henhold til direktiv 2001/95/EF. De berørte flydende fritidsartikler omfatter ikke flydende artikler, som falder ind under Rådets direktiv 88/378/EØF (2) om sikkerhedskrav til legetøj, Rådets direktiv 89/686/EØF (3) om personlige værnemidler og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/25/EF (4) om fritidsfartøjer.

| (5) | Sikkerhedskravene til produkterne bør fastlægges på grundlag af disse høringer og drøftelser med medlemsstaternes myndigheder. |
| --- | --- |

(5)

Sikkerhedskravene til produkterne bør fastlægges på grundlag af disse høringer og drøftelser med medlemsstaternes myndigheder.

| (6) | De i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelsen fra det udvalg, som er nedsat i henhold til direktiv 2001/95/EF — |
| --- | --- |

(6)

De i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelsen fra det udvalg, som er nedsat i henhold til direktiv 2001/95/EF —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Produkter og produktdefinition

Denne beslutning finder anvendelse på de i del I i bilaget fastsatte flydende fritidsartikler til brug på eller i vandet, som ikke er omfattet af anden produktspecifik EU-lovgivning. Navnlig udelukkes flydende fritidsartikler, der er omfattet af direktiv 88/378/EØF, direktiv 89/686/EØF og direktiv 94/25/EF, fra denne beslutnings anvendelsesområde.

Artikel 2

Sikkerhedskrav

De i artikel 1 nævnte sikkerhedskrav til produkterne er fastsat i del II i bilaget.

Artikel 3

Adressater

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. april 2005.

På Kommissionens vegne

Markos KYPRIANOU

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 11 af 15.1.2002, s. 4.

1

(2)  EFT L 187 af 16.7.1988, s. 1. Senest ændret ved direktiv 93/68/EØF (EFT L 220 af 30.8.1993, s. 1).

2

(3)  EFT L 399 af 30.12.1989, s.18. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EFT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

3

(4)  EFT L 164 af 30.6.1994, s. 15. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1882/2003.

4

---

BILAG

Sikkerhedskrav til flydende fritidsprodukter til brug på eller i vandet

DEL 1

Produktdefinition

De flydende artikler, der er omfattet af denne beslutning, er fritidsartikler til brug på eller i vandet, hvis flydeevne sikres af opdrift gennem oppustning eller integreret flydemateriale. Disse artikler er ikke omfattet af anden produktspecifik EU-lovgivning. Det drejer sig om artikler, som bruges på eller i vandet til fritidsaktiviteter som f.eks. leg i vandet, vandsport, bådsport, dykning og svømmeundervisning, og som ikke henregnes til de mest typiske og traditionelle produkter på området. Nogle af disse produkter har været på det europæiske marked i mange år, mens andre er nye, ligesom der hele tiden kommer nye produkter på markedet.

De fleste af disse produkter er ændrede traditionelle standardprodukter eller produkter afledt heraf og videreudviklet. Legepladsredskaber til brug på land bliver i stigende grad tilpasset, så de kan bruges i vand.

Formålet med disse nye produkter er at skabe mere sjov og underholdning, men der er også fart og spænding forbundet med nye actionprægede oplevelsesaktiviteter som f.eks. »tubing« og »white water rafting«.

Flydende fritidsartikler, som falder ind under direktiv 88/378/EØF om sikkerhedskrav til legetøj, direktiv 89/686/EØF om personlige værnemidler og direktiv 94/25/EF om fritidsfartøjer udelukkes fra denne beslutnings anvendelsesområde.

Flydende artikler, der er omfattet af denne beslutning, skal inddeles i følgende klasser efter deres tilsigtede anvendelse, fremdrivningsmiddel og design:

Klasse A: Flydende artikler, der er bestemt til anvendelse i statisk stilling på eller i vand. Brugeren befinder sig på flydeelementet. Kan bruges af en eller flere personer, hovedsagelig passivt. Normalt ingen mekaniske fremdrivningsmidler. Artiklerne kan udformes på en sådan måde, at de enten flyder stabilt på vandet eller skal holdes i balance af brugeren.

Artikler med beskyttende funktioner, som er omfattet af direktiv 89/686/EØF, udelukkes. Det samme gælder for artikler, som klart er konstrueret eller bestemt til børns individuelle leg på lavt vand, og som er omfattet af direktiv 88/378/EØF.

Klasse B: Flydende artikler bestemt til statisk brug. Brugeren befinder sig inden i et flydeelement, der omslutter brugerens krop (sidder relativt stramt). Artiklerne kan være forsynet med et system til fastholdelse af kroppen, eller også forventes det, at brugeren holder sig fast ved hjælp af arme og hænder. Systemet, der holder kroppen fast, kan være et integreret sæde, stropper eller andre fastholdelsesanordninger, der kan anvendes uanset kropsstilling (siddende, stående, liggende, knælende osv.). Brugerens krop befinder sig mere eller mindre under vandoverfladen. Den øverste del af kroppen (fra brystet og opefter) er normalt oven over vandet. Kan bruges af en eller flere personer. Normalt ingen mekaniske fremdrivningsmidler.

Artikler med beskyttende funktioner, som er omfattet af direktiv 89/686/EØF, udelukkes. Det samme gælder for artikler, som klart er konstrueret eller bestemt til børns individuelle leg på lavt vand, og som er omfattet af direktiv 88/378/EØF.

Klasse C: Flydende artikler til dynamisk brug, dvs. anvendelse ved høj hastighed. Brugeren befinder sig inden i eller på flydeelementet. Artiklerne kan være udstyret med cockpit, sæde eller anden fastholdelsesanordning. Udstyret trækkes bagefter eksterne fremdrivningsmidler. Brugeren skal sørge for flydestabilitet og for at holde en sikker kurs bag de trækkende fremdrivningsmidler.

Klasse D: Flydende artikler til aktiv brug, dvs. klatring, spring og lignende. Brugeren befinder sig ikke i en speciel stilling. Kan bruges af en eller flere personer. Normalt ingen mekaniske fremdrivningsmidler. Artikler med beskyttende funktioner, som er omfattet af direktiv 89/686/EØF, udelukkes. Det samme gælder for artikler, som klart er konstrueret eller bestemt til børns individuelle leg på lavt vand, og som er omfattet af direktiv 88/378/EØF.

Klasse E: Oppustelige både med en opdrift på mindre end 1 800 N og en skroglængde på mellem 1,2 m og 2,5 m målt efter den relevante harmoniserede standard for fartøjer til sports- og fritidsformål som defineret i direktiv 94/25/EF. Kan bruges af en eller flere personer. Brugeren befinder sig inden i flydeelementet (bredt cockpit).

DEL II

A.   Risici

De største risici i forbindelse med disse produkter er druknings- og nærdrukningsulykker.

Der er også risiko for andre mere eller mindre alvorlige ulykker i forbindelse med de enkelte produkter, herunder risici i forbindelse med produkternes udformning, som f.eks. risikoen for at drive væk, miste grebet, falde fra stor højde, sidde fast eller blive viklet ind i noget over eller under vandet, pludselig tab af opdrift, kæntring, kuldechok, såvel som risici i forbindelse med deres brug, f.eks. kollision og stød, og risici i forbindelse med vind, strøm og tidevand.

B.   Almindeligt sikkerhedskrav

Produkterne skal opfylde det almindelige sikkerhedskrav, jf. direktiv 2001/95/EF, og være »sikre« efter betydningen i dette direktivs artikel 2, litra b).

C.   Særlige sikkerhedskrav

For at det almindelige sikkerhedskrav i henhold til direktiv 2001/95/EF kan opfyldes, skal der som minimum tages hensyn til følgende:

C.1.   Krav til produktudformningen

Sikker udformning bør prioriteres frem for sikkerhedsanvisninger. De anvendte materialer og udførelsen skal svare til det aktuelle tekniske niveau under hensyntagen til den forventede anvendelse af artiklerne og eventuelle konsekvenser for brugerens helbred og for miljøet.

Der skal som minimum tages hensyn til følgende:

| a) | flydestabilitet i overensstemmelse med tilsigtet og forventet brug |
| --- | --- |

a)

flydestabilitet i overensstemmelse med tilsigtet og forventet brug

| b) | minimumsopdrift og, i tilfælde af oppustelige artikler, restopdrift efter fejl på et luftkammer. Dertil kommer eventuel fortsat funktionsdygtighed, navnlig hvis artiklerne er beregnet til eller må forventes at blive anvendt til kollektiv brug |
| --- | --- |

b)

minimumsopdrift og, i tilfælde af oppustelige artikler, restopdrift efter fejl på et luftkammer. Dertil kommer eventuel fortsat funktionsdygtighed, navnlig hvis artiklerne er beregnet til eller må forventes at blive anvendt til kollektiv brug

| c) | muligheder for at holde sig fast under brug, det skal være let at gribe fat |
| --- | --- |

c)

muligheder for at holde sig fast under brug, det skal være let at gribe fat

| d) | let at komme fri af i tilfælde af kæntring; de forskellige legemsdele må ikke kunne sidde fast eller vikles ind i noget |
| --- | --- |

d)

let at komme fri af i tilfælde af kæntring; de forskellige legemsdele må ikke kunne sidde fast eller vikles ind i noget

| e) | muligheder for let at komme på plads i artiklen igen, navnlig hvis den er beregnet til kollektiv brug, samt muligheder for at holde sig fast i tilfælde af en nødsituation i vandet |
| --- | --- |

e)

muligheder for let at komme på plads i artiklen igen, navnlig hvis den er beregnet til kollektiv brug, samt muligheder for at holde sig fast i tilfælde af en nødsituation i vandet

| f) | pålidelig anordning til hurtig frigørelse af produkter, der bevæger sig (trækkes) ved høj hastighed. |
| --- | --- |

f)

pålidelig anordning til hurtig frigørelse af produkter, der bevæger sig (trækkes) ved høj hastighed.

C.2.   Advarsler og oplysninger med henblik på agtpågivenhed ved brug af produktet

Produktets præsentationsmåde og illustrationer, iøjefaldende og tydelig mærkning samt eventuelle advarsler og anvisninger vedrørende dets anvendelse skal være sammenhængende, let og tydeligt forståelig for forbrugeren og må ikke nedtone risikoen for potentielle brugere, navnlig børn.

Mærkning (herunder piktogrammer) vedrørende advarsler eller passende størrelse skal være synlig under brug. Piktogrammer, direkte relateret til risici, skal ledsages af en tilhørende tekst. Væsentlige oplysninger vedrørende produktets ydeevne og begrænsninger skal præsenteres således, at potentielle brugere får oplysningerne inden købet. Der skal lægges særlig vægt på oplysninger om risici i forbindelse med børn. Der skal som minimum tages hensyn til følgende:

| a) | Alle nødvendige begrænsninger i anvendelsen, for eksempel: antal brugere, samlet vægt, risici i forbindelse med vind, strøm og tidevand, specifikationer om afstand fra land, højde, hastighed, samspil med andre produkter eller objekter, når det med rimelighed kan forudses, at produktet vil blive anvendt sammen med andre produkter eller i nærheden af farlige genstande (sikkerhedsafstand). Der skal desuden tages hensyn til forventet fejlanvendelse af produktet. |
| --- | --- |

a)

Alle nødvendige begrænsninger i anvendelsen, for eksempel: antal brugere, samlet vægt, risici i forbindelse med vind, strøm og tidevand, specifikationer om afstand fra land, højde, hastighed, samspil med andre produkter eller objekter, når det med rimelighed kan forudses, at produktet vil blive anvendt sammen med andre produkter eller i nærheden af farlige genstande (sikkerhedsafstand). Der skal desuden tages hensyn til forventet fejlanvendelse af produktet.

| b) | Alle produkter skal mærkes med følgende advarsel »FORSIGTIG: Beskytter ikke mod drukning. Må kun benyttes af svømmere!«. |
| --- | --- |

b)

Alle produkter skal mærkes med følgende advarsel »FORSIGTIG: Beskytter ikke mod drukning. Må kun benyttes af svømmere!«.

| c) | Hvor det er relevant, en anbefaling vedrørende anvendelse af passende personlige værnemidler mod drukning og som beskyttelse mod stød. |
| --- | --- |

c)

Hvor det er relevant, en anbefaling vedrørende anvendelse af passende personlige værnemidler mod drukning og som beskyttelse mod stød.

| d) | Anvisninger om oppustnings- og trykforhold, vedligeholdelse, reparation, opbevaring, bortskaffelse, idet der tages hensyn til disse produkters særlige egenskaber og anvendelse, gentagen anvendelse over lange perioder og ældningsproces. |
| --- | --- |

d)

Anvisninger om oppustnings- og trykforhold, vedligeholdelse, reparation, opbevaring, bortskaffelse, idet der tages hensyn til disse produkters særlige egenskaber og anvendelse, gentagen anvendelse over lange perioder og ældningsproces.

| e) | Produkter, der er bestemt til kategorier af forbrugere, for hvem anvendelse af produktet frembyder en risiko, herunder navnlig børn, ikke-svømmere og i nogle tilfælde ældre, skal være mærket med særlige advarsler. |
| --- | --- |

e)

Produkter, der er bestemt til kategorier af forbrugere, for hvem anvendelse af produktet frembyder en risiko, herunder navnlig børn, ikke-svømmere og i nogle tilfælde ældre, skal være mærket med særlige advarsler.

---

De Europæiske Fællesskabers Administrative Kommission for Vandrende Arbejdstageres Sociale Sikring

| 23.4.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 104/42 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 104/42

---

AFGØRELSE Nr. 200

af 15. december 2004

om sammensætningen af Det Tekniske Udvalg for Databehandling under Den Administrative Kommission for Vandrende Arbejdstageres Sociale Sikring og om dette udvalgs virksomhed

(EØS-relevant tekst)

(2005/324/EF)

DEN ADMINISTRATIVE KOMMISSION FOR VANDRENDE ARBEJDSTAGERES SOCIALE SIKRING HAR —

under henvisning til artikel 81, stk. 1, litra d), i Rådets forordning (EØF) nr. 1408/71 af 14. juni 1971 om anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere og deres familiemedlemmer, der flytter inden for Fællesskabet (1) i henhold til hvilken Den Administrative Kommission har til opgave at fremme og udvikle samarbejdet mellem medlemsstaterne ved at modernisere procedurerne for dataudveksling, især ved at tilpasse informationsstrømmen mellem institutionerne til telematikudveksling under hensyntagen til udviklingen inden for databehandling i de enkelte medlemsstater, især med det formål at fremskynde tilkendelsen af ydelser,

under henvisning til artikel 117c, stk. 1, i Rådets forordning (EØF) nr. 574/72 af 21. marts 1972 om regler til gennemførelse af forordning (EØF) nr. 1408/71 om anvendelse af de sociale sikringsordninger på arbejdstagere og deres familiemedlemmer, som flytter inden for Fællesskabet (2), i henhold til hvilken Den Administrative Kommission fastsætter reglerne for Det Tekniske Udvalgs virksomhed og sammensætning, idet dette udvalg i henhold til artikel 117, 117a og 117b skal aflægge beretning og forelægge begrundede udtalelser, før der træffes afgørelser,

under henvisning til konsekvenserne af udvidelsen af Den Europæiske Union den 1. maj 2004 for Det Tekniske Udvalgs virksomhed —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

1.   Den Administrative Kommission for Vandrende Arbejdstageres Sociale Sikring nedsætter Det Tekniske Udvalg for Databehandling, som er omhandlet i artikel 117c, stk. 1, i forordning EØF nr. 574/72. Udvalget benævnes »Det Tekniske Udvalg«.

2.   Det Tekniske Udvalg har de funktioner, der er fastsat i artikel 117c, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 574/72.

3.   Det Tekniske Udvalgs mandat vedrørende dets specifikke opgaver fastsættes af Den Administrative Kommission for Vandrende Arbejdstageres Sociale Sikring, som kan ændre disse opgaver efter behov.

Artikel 2

Det Tekniske Udvalg vedtager om fornødent sine beretninger og begrundede udtalelser på grundlag af faglige dokumenter og undersøgelser. Udvalget kan anmode de nationale administrationer om alle oplysninger, som anses for nødvendige for, at udvalget kan udføre sine opgaver tilfredsstillende.

Artikel 3

1.   Det Tekniske Udvalg består af to medlemmer fra hver medlemsstat, hvoraf det ene udpeges som ordinært medlem og det andet som suppleant. Medlemsstatens regeringsrepræsentant i Den Administrative Kommission underretter generalsekretæren for Den Administrative Kommission om udnævnelserne.

2.   Beretninger og begrundede udtalelser vedtages med flertal blandt samtlige medlemmer af Det Tekniske Udvalg, idet hver medlemsstat har én stemme, som afgives af det ordinære medlem eller ved forfald af hans suppleant. Af Det Tekniske Udvalgs beretninger og udtalelser skal det fremgå, om de er blevet vedtaget enstemmigt eller med flertal. Hvis der er et mindretal, skal dette mindretals konklusioner eller forbehold anføres heri.

3.   Repræsentanten for Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber eller en person udpeget af denne fungerer som konsulent i Det Tekniske Udvalg.

Artikel 4

Formandshvervet for Det Tekniske Udvalg udøves for et halvt år ad gangen af det ordinære medlem eller af en anden dertil udpeget person, som tilhører den stat, hvis repræsentant i Den Administrative Kommission i samme periode udøver formandshvervet i denne kommission. Formanden for Det Tekniske Udvalg aflægger beretning om Det Tekniske Udvalgs virksomhed på hvert møde i Den Administrative Kommission.

Artikel 5

Det Tekniske Udvalg kan nedsætte ad hoc-arbejdsgrupper, som skal behandle særlige problemer. Det Tekniske Udvalg skal redegøre for de opgaver, der skal overdrages sådanne arbejdsgrupper, en tidsplan for udførelsen af disse opgaver og de finansielle konsekvenser af denne foranstaltning i det i artikel 7 omhandlede arbejdsprogram.

Artikel 6

Sekretariatet for Den Administrative Kommission forbereder og tilrettelægger møderne i Det Tekniske Udvalg og udarbejder mødereferaterne.

Artikel 7

Det Tekniske Udvalg skal forelægge et detaljeret arbejdsprogram for Den Administrative Kommission med henblik på godkendelse. Det Tekniske Udvalg skal ligeledes en gang om året forelægge en beretning for Den Administrative Kommission om sit arbejde og de opnåede resultater i forhold til arbejdsprogrammet samt eventuelle forslag til ændring af dette program.

Artikel 8

Ethvert forslag fra Det Tekniske Udvalg, som medfører udgifter, der skal afholdes af Europa-Kommissionen, skal godkendes af repræsentanten for denne institution.

Artikel 9

Sprogene i Det Tekniske Udvalg er de sprog, der er anerkendt som EU-institutionernes officielle sprog i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab.

Artikel 10

De supplerende bestemmelser, der er fastsat i vedlagte bilag, finder ligeledes anvendelse på Det Tekniske Udvalg.

Artikel 11

Denne afgørelse træder i stedet for Den Administrative Kommissions afgørelse nr. 169 (3).

Artikel 12

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Den finder anvendelse fra den 1. marts 2005.

C.-J. VAN DEN BERG

Formand for Den Administrative Kommission

---

(1)  EFT L 149 af 5.7.1971, s. 2. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 631/2004 (EUT L 100 af 6.4.2004, s. 1).

1

(2)  EFT L 74 af 27.3.1972, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 631/2004.

2

(3)  EFT L 195 af 11.7.1998, s. 46.

3

---

BILAG

SUPPLERENDE BESTEMMELSER FOR DET TEKNISKE UDVALG

1.   Mødedeltagelse

| a) | Såfremt den fungerende formand får forfald, udøves formandshvervet af hans suppleant. |
| --- | --- |

a)

Såfremt den fungerende formand får forfald, udøves formandshvervet af hans suppleant.

| b) | Til møderne i Det Tekniske Udvalg kan medlemmerne ledsages af en eller flere eksperter, hvis de spørgsmål, der skal behandles, kræver det. Hver delegation kan normalt ikke bestå af mere end fire personer. |
| --- | --- |

b)

Til møderne i Det Tekniske Udvalg kan medlemmerne ledsages af en eller flere eksperter, hvis de spørgsmål, der skal behandles, kræver det. Hver delegation kan normalt ikke bestå af mere end fire personer.

| c) | Repræsentanten for Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber eller et medlem af sekretariatet eller en anden person udpeget af generalsekretæren for Den Administrative Kommission deltager i samtlige møder i Det Tekniske Udvalg og i ad hoc-arbejdsgrupperne. En repræsentant for andre tjenestegrene i Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber kan endvidere deltage i møderne, hvis det er formålstjenligt for behandlingen af et spørgsmål. |
| --- | --- |

c)

Repræsentanten for Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber eller et medlem af sekretariatet eller en anden person udpeget af generalsekretæren for Den Administrative Kommission deltager i samtlige møder i Det Tekniske Udvalg og i ad hoc-arbejdsgrupperne. En repræsentant for andre tjenestegrene i Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber kan endvidere deltage i møderne, hvis det er formålstjenligt for behandlingen af et spørgsmål.

2.   Stemmeafgivelse

| a) | Når et ordinært medlem af Det Tekniske Udvalg udøver formandshvervet, afgiver hans suppleant stemme i stedet. |
| --- | --- |

a)

Når et ordinært medlem af Det Tekniske Udvalg udøver formandshvervet, afgiver hans suppleant stemme i stedet.

| b) | Ethvert medlem, som er til stede, når et forslag sættes til afstemning, og som afholder sig fra at stemme, vil af formanden blive opfordret til at gøre rede for grunden til, at han afholdt sig fra at stemme. |
| --- | --- |

b)

Ethvert medlem, som er til stede, når et forslag sættes til afstemning, og som afholder sig fra at stemme, vil af formanden blive opfordret til at gøre rede for grunden til, at han afholdt sig fra at stemme.

| c) | Hvis flertallet af de tilstedeværende medlemmer afholder sig fra at stemme, anses det forslag, som er blevet sat til afstemning, for ikke at være kommet i betragtning. |
| --- | --- |

c)

Hvis flertallet af de tilstedeværende medlemmer afholder sig fra at stemme, anses det forslag, som er blevet sat til afstemning, for ikke at være kommet i betragtning.

3.   Dagsorden

| a) | Den foreløbige dagsorden for hvert møde i Det Tekniske Udvalg udarbejdes af Sekretariatet i forståelse med formanden for Det Tekniske Udvalg. Såfremt det synes nødvendigt, kan Sekretariatet, før det foreslår et punkt optaget på dagsordenen, bede de berørte delegationer om skriftligt at tilkendegive deres synspunkter vedrørende det pågældende spørgsmål. |
| --- | --- |

a)

Den foreløbige dagsorden for hvert møde i Det Tekniske Udvalg udarbejdes af Sekretariatet i forståelse med formanden for Det Tekniske Udvalg. Såfremt det synes nødvendigt, kan Sekretariatet, før det foreslår et punkt optaget på dagsordenen, bede de berørte delegationer om skriftligt at tilkendegive deres synspunkter vedrørende det pågældende spørgsmål.

| b) | Den foreløbige dagsorden indeholder i princippet de punkter, for hvilke anmodning om optagelse på dagsordenen fra et medlem eller fra repræsentanten for Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber samt eventuelt tilhørende notater er Sekretariatet i hænde mindst 20 arbejdsdage før mødets begyndelse. |
| --- | --- |

b)

Den foreløbige dagsorden indeholder i princippet de punkter, for hvilke anmodning om optagelse på dagsordenen fra et medlem eller fra repræsentanten for Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber samt eventuelt tilhørende notater er Sekretariatet i hænde mindst 20 arbejdsdage før mødets begyndelse.

| c) | Medlemmerne af Det Tekniske Udvalg, repræsentanten for Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber og alle andre personer, som skal deltage i mødet, får tilsendt den foreløbige dagsorden mindst ti arbejdsdage før mødets begyndelse. Dokumenter vedrørende punkterne på dagsordenen sendes til dem, så snart de foreligger. |
| --- | --- |

c)

Medlemmerne af Det Tekniske Udvalg, repræsentanten for Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber og alle andre personer, som skal deltage i mødet, får tilsendt den foreløbige dagsorden mindst ti arbejdsdage før mødets begyndelse. Dokumenter vedrørende punkterne på dagsordenen sendes til dem, så snart de foreligger.

| d) | Dagsordenen vedtages af Det Tekniske Udvalg ved hvert mødes begyndelse. Til optagelse af et andet punkt på dagsordenen end de på den foreløbige dagsorden opstillede punkter kræves enstemmighed i Det Tekniske Udvalg. Undtagen i påtrængende tilfælde kan medlemmerne af Det Tekniske Udvalg udsætte deres endelige stillingtagen til næste møde, for så vidt angår punkter på den foreløbige dagsorden, hvortil de ikke senere end fem arbejdsdage før mødets begyndelse har modtaget den relevante dokumentation på deres eget sprog. |
| --- | --- |

d)

Dagsordenen vedtages af Det Tekniske Udvalg ved hvert mødes begyndelse. Til optagelse af et andet punkt på dagsordenen end de på den foreløbige dagsorden opstillede punkter kræves enstemmighed i Det Tekniske Udvalg. Undtagen i påtrængende tilfælde kan medlemmerne af Det Tekniske Udvalg udsætte deres endelige stillingtagen til næste møde, for så vidt angår punkter på den foreløbige dagsorden, hvortil de ikke senere end fem arbejdsdage før mødets begyndelse har modtaget den relevante dokumentation på deres eget sprog.

4.   Ad hoc-arbejdsgrupper

| a) | Arbejdsgrupperne ledes af en ekspert, som udpeges af formanden for Det Tekniske Udvalg i forståelse med repræsentanten for Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber eller, i mangel heraf, af en ekspert fra den stat, hvis repræsentant i Den Administrative Kommission udøver formandshvervet for denne kommission. |
| --- | --- |

a)

Arbejdsgrupperne ledes af en ekspert, som udpeges af formanden for Det Tekniske Udvalg i forståelse med repræsentanten for Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber eller, i mangel heraf, af en ekspert fra den stat, hvis repræsentant i Den Administrative Kommission udøver formandshvervet for denne kommission.

| b) | Formanden for ad hoc-arbejdsgruppen indkaldes til det møde i Det Tekniske Udvalg, på hvilket beretningen fra ad hoc-arbejdsgruppen behandles. |
| --- | --- |

b)

Formanden for ad hoc-arbejdsgruppen indkaldes til det møde i Det Tekniske Udvalg, på hvilket beretningen fra ad hoc-arbejdsgruppen behandles.

5.   Administrative spørgsmål

| a) | Formanden for Det Tekniske Udvalg kan give Sekretariatet anvisninger af enhver art vedrørende mødernes afholdelse og udførelsen af det arbejde, der hører ind under Det Tekniske Udvalg. |
| --- | --- |

a)

Formanden for Det Tekniske Udvalg kan give Sekretariatet anvisninger af enhver art vedrørende mødernes afholdelse og udførelsen af det arbejde, der hører ind under Det Tekniske Udvalg.

| b) | Det Tekniske Udvalg træder sammen efter indkaldelse, som i forståelse med formanden for Det Tekniske Udvalg af Sekretariatet sendes til medlemmerne og til repræsentanten for Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber ti arbejdsdage før et møde. |
| --- | --- |

b)

Det Tekniske Udvalg træder sammen efter indkaldelse, som i forståelse med formanden for Det Tekniske Udvalg af Sekretariatet sendes til medlemmerne og til repræsentanten for Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber ti arbejdsdage før et møde.

| c) | Der udarbejdes et referat af hvert møde, som i princippet skal godkendes på det følgende møde. |
| --- | --- |

c)

Der udarbejdes et referat af hvert møde, som i princippet skal godkendes på det følgende møde.

---

Berigtigelser

| 23.4.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 104/46 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 104/46

---

Berigtigelse til Kommissionens forordning (EF) nr. 607/2005 af 18. april 2005 om fjerde ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1763/2004 om indførelse af visse restriktive foranstaltninger til støtte for den effektive gennemførelse af mandatet for Det Internationale Krigsforbrydertribunal vedrørende det Tidligere Jugoslavien (ICTY)

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 100 af 20. april 2005
  )

På side 18, under punkt 2), litra c):

I stedet for:

»Lukic, Milan. Fødselsdato: 6.9.1967. Fødested: Visegrad, Bosnien-Hercegovina. Nationalitet: a) Bosnien-Hercegovina, b) muligvis Serbien og Montenegro.«,

læses:

»Lukic, Sreten. Fødselsdato: 28.3.1955. Fødested: Visegrad, Bosnien-Hercegovina. Nationalitet: Serbien og Montenegro.«

---