# Úradný vestník L 74/19.

| | ISSN 1725-5147 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 74 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 4819. marca 2005 |

ISSN 1725-5147

Úradný vestník

Európskej únie

L 74

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 4819. marca 2005

---

| Obsah | | I   Akty, ktorých uverejnenie je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 446/2005 z 18. marca 2005, ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny | 1 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 447/2005 z 18. marca 2005, ktorým sa na rok 2005 stanovuje výnimka z nariadenia (ES) č. 1445/95, pokiaľ ide o dátumy vydania vývozných povolení v sektore hovädzieho a teľacieho mäsa | 3 |
| | * | Nariadenie Komisie (ES) č. 448/2005 z 15. marca 2005, ktoré mení a dopĺňa nariadenie Rady (EHS) č. 3880/91 o predkladaní štatistických údajov o nominálnych výlovoch členskými štátmi vykonávajúcimi rybolov v severovýchodnom Atlantiku (
  1
  ) | 5 |
| | * | Nariadenie Komisie (ES) č. 449/2005 z 18. marca 2005, ktorým sa ustanovuje výnimka z nariadenia (ES) č. 174/1999, pokiaľ ide o čas platnosti vývozných licencií v odvetví mlieka a mliečnych výrobkov | 28 |
| | * | Nariadenie Komisie (ES) č. 450/2005 z 18. marca 2005 o dôkaze o splnení colných formalít pre dovoz mlieka a mliečnych výrobkov v tretích krajinách podľa článku 16 nariadenia (ES) č. 800/1999 | 30 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 451/2005 z 18. marca 2005 o dovozných certifikátoch na výrobky patriace do sektora hovädzieho a teľacieho mäsa, pochádzajúce z Botswany, Kene, Madagaskaru, Svazijska, Zimbabwe a Namíbie | 32 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 452/2005 z 18. marca 2005, ktorým sa určuje rozsah, v ktorom je možné prijať žiadosti o dovozné povolenia predložené v marec 2005 na niektoré produkty na báze bravčového mäsa v rámci režimu, ktorý určujú dohody, ktoré uzatvorilo spoločenstvo s Bulharskom a Rumunskom | 34 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 453/2005 z 18. marca 2005, ktorým sa určuje rozsah, v akom možno prijať žiadosti o dovozné povolenia predložené v marci 2005 na niektoré produkty v sektore bravčového mäsa v rámci režimu, ktorý sa určuje nariadením Rady (ES) č. 774/94, ktorým sa otvárajú niektoré tarifné kvóty Spoločenstva na bravčové mäso a niektoré ďalšie poľnohospodárske produkty a ustanovuje sa ich správa | 36 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 454/2005 z 18. marca 2005, ktorým sa určuje rozsah, v akom možno prijať žiadosti o dovozné povolenia, predložené v marci 2005 v rámci dovozných tarifných kvót na niektoré produkty v sektore bravčového mäsa na obdobie od 1. apríla do 30. júna 2005 | 38 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 455/2005 z 18. marca 2005, ktorým sa určuje cena nevyzrnenej bavlny na svetovom trhu | 40 |

Obsah

I   Akty, ktorých uverejnenie je povinné

Strana

Nariadenie Komisie (ES) č. 446/2005 z 18. marca 2005, ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny

1

Nariadenie Komisie (ES) č. 447/2005 z 18. marca 2005, ktorým sa na rok 2005 stanovuje výnimka z nariadenia (ES) č. 1445/95, pokiaľ ide o dátumy vydania vývozných povolení v sektore hovädzieho a teľacieho mäsa

3

*

Nariadenie Komisie (ES) č. 448/2005 z 15. marca 2005, ktoré mení a dopĺňa nariadenie Rady (EHS) č. 3880/91 o predkladaní štatistických údajov o nominálnych výlovoch členskými štátmi vykonávajúcimi rybolov v severovýchodnom Atlantiku (
  1
  )

1

5

*

Nariadenie Komisie (ES) č. 449/2005 z 18. marca 2005, ktorým sa ustanovuje výnimka z nariadenia (ES) č. 174/1999, pokiaľ ide o čas platnosti vývozných licencií v odvetví mlieka a mliečnych výrobkov

28

*

Nariadenie Komisie (ES) č. 450/2005 z 18. marca 2005 o dôkaze o splnení colných formalít pre dovoz mlieka a mliečnych výrobkov v tretích krajinách podľa článku 16 nariadenia (ES) č. 800/1999

30

Nariadenie Komisie (ES) č. 451/2005 z 18. marca 2005 o dovozných certifikátoch na výrobky patriace do sektora hovädzieho a teľacieho mäsa, pochádzajúce z Botswany, Kene, Madagaskaru, Svazijska, Zimbabwe a Namíbie

32

Nariadenie Komisie (ES) č. 452/2005 z 18. marca 2005, ktorým sa určuje rozsah, v ktorom je možné prijať žiadosti o dovozné povolenia predložené v marec 2005 na niektoré produkty na báze bravčového mäsa v rámci režimu, ktorý určujú dohody, ktoré uzatvorilo spoločenstvo s Bulharskom a Rumunskom

34

Nariadenie Komisie (ES) č. 453/2005 z 18. marca 2005, ktorým sa určuje rozsah, v akom možno prijať žiadosti o dovozné povolenia predložené v marci 2005 na niektoré produkty v sektore bravčového mäsa v rámci režimu, ktorý sa určuje nariadením Rady (ES) č. 774/94, ktorým sa otvárajú niektoré tarifné kvóty Spoločenstva na bravčové mäso a niektoré ďalšie poľnohospodárske produkty a ustanovuje sa ich správa

36

Nariadenie Komisie (ES) č. 454/2005 z 18. marca 2005, ktorým sa určuje rozsah, v akom možno prijať žiadosti o dovozné povolenia, predložené v marci 2005 v rámci dovozných tarifných kvót na niektoré produkty v sektore bravčového mäsa na obdobie od 1. apríla do 30. júna 2005

38

Nariadenie Komisie (ES) č. 455/2005 z 18. marca 2005, ktorým sa určuje cena nevyzrnenej bavlny na svetovom trhu

40

| | | II   Akty, ktorých uverejnenie nie je povinné |
| --- | --- | --- |
| | | Komisia |
| | * | Rozhodnutie Komisie zo 14. júla 2004 o pomoci poskytovanej odvetviu rybolovu a akvakultúry na Korzike v období rokov 1986 až 1999
  [oznámené pod číslom K(2004) 2585]

   (
  1
  ) | 41 |
| | * | Rozhodnutie Komisie zo 14. júla 2004 o niektorých podporných opatreniach zavedených Francúzskom v prospech chovateľov vodných živočíchov a rybárov
  [oznámené pod číslom K(2004) 2588]

   (
  1
  ) | 49 |
| | * | Rozhodnutie Komisie z 11. marca 2005, ktorým sa schvaľujú spôsoby klasifikácie jatočne opracovaných tiel ošípaných v Poľsku
  [oznámené pod číslom K(2005) 552] | 62 |
| | * | Rozhodnutie Komisie zo 14. marca 2005 o finančnej účasti Spoločenstva na programe kontroly organizmov škodlivých pre rastliny a rastlinné výrobky vo francúzskych zámorských departementoch na rok 2004
  [oznámené pod číslom K(2005) 603] | 66 |
| | * | Rozhodnutie Komisie zo 16. marca 2005 týkajúce sa finančného príspevku pre Nemecko a Fínsko na ich programy posilnenia inšpekčnej infraštruktúry rastlinnolekárskych kontrol rastlín a rastlinných výrobkov pochádzajúcich z tretích krajín
  [oznámené pod číslom K(2005) 674] | 71 |

II   Akty, ktorých uverejnenie nie je povinné

Komisia

*

Rozhodnutie Komisie zo 14. júla 2004 o pomoci poskytovanej odvetviu rybolovu a akvakultúry na Korzike v období rokov 1986 až 1999
  [oznámené pod číslom K(2004) 2585]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2004) 2585]

1

41

*

Rozhodnutie Komisie zo 14. júla 2004 o niektorých podporných opatreniach zavedených Francúzskom v prospech chovateľov vodných živočíchov a rybárov
  [oznámené pod číslom K(2004) 2588]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2004) 2588]

1

49

*

Rozhodnutie Komisie z 11. marca 2005, ktorým sa schvaľujú spôsoby klasifikácie jatočne opracovaných tiel ošípaných v Poľsku
  [oznámené pod číslom K(2005) 552]

[oznámené pod číslom K(2005) 552]

62

*

Rozhodnutie Komisie zo 14. marca 2005 o finančnej účasti Spoločenstva na programe kontroly organizmov škodlivých pre rastliny a rastlinné výrobky vo francúzskych zámorských departementoch na rok 2004
  [oznámené pod číslom K(2005) 603]

[oznámené pod číslom K(2005) 603]

66

*

Rozhodnutie Komisie zo 16. marca 2005 týkajúce sa finančného príspevku pre Nemecko a Fínsko na ich programy posilnenia inšpekčnej infraštruktúry rastlinnolekárskych kontrol rastlín a rastlinných výrobkov pochádzajúcich z tretích krajín
  [oznámené pod číslom K(2005) 674]

[oznámené pod číslom K(2005) 674]

71

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

I Akty, ktorých uverejnenie je povinné

| 19.3.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 74/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 74/1

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 446/2005

z 18. marca 2005,

ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 3223/94 z 21. decembra 1994 o uplatňovaní režimu dovozu ovocia a zeleniny (1), najmä na jeho článok 4 ods. 1,

keďže:

| (1) | Nariadenie (ES) č. 3223/94 predpokladá, pri uplatňovaní výsledkov multilaterálnych obchodných rokovaní Uruguajského kola, kritériá, ktorými Komisia určí paušálne dovozné hodnoty pre tretie krajiny, pre produkty a na obdobia, ktoré sú spresnené v jeho prílohe. |
| --- | --- |

(1)

Nariadenie (ES) č. 3223/94 predpokladá, pri uplatňovaní výsledkov multilaterálnych obchodných rokovaní Uruguajského kola, kritériá, ktorými Komisia určí paušálne dovozné hodnoty pre tretie krajiny, pre produkty a na obdobia, ktoré sú spresnené v jeho prílohe.

| (2) | Pri uplatnení vyššie uvedených kritérií musia byť paušálne dovozné hodnoty stanovené na úrovniach určených v prílohe k tomuto nariadeniu, |
| --- | --- |

(2)

Pri uplatnení vyššie uvedených kritérií musia byť paušálne dovozné hodnoty stanovené na úrovniach určených v prílohe k tomuto nariadeniu,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 4 nariadenia (ES) č. 3223/94 sú stanovené podľa údajov uvedených v tabuľke prílohy.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 19. marca 2005.

Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 18. marca 2005

Za Komisiu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. ES L 337, 24.12.1994, s. 66. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1947/2002 (Ú. v. ES L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

PRÍLOHA

k nariadeniu Komisie z 18. marca 2005, ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód tretích krajín (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | 052 | 105,7 |
| 204 | 82,2 |
| 212 | 127,0 |
| 624 | 151,3 |
| 999 | 116,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 75,1 |
| 068 | 170,0 |
| 204 | 65,5 |
| 999 | 103,5 |
| 0709 10 00 | 220 | 72,7 |
| 999 | 72,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 162,9 |
| 204 | 48,7 |
| 999 | 105,8 |
| 0805 10 20 | 052 | 61,3 |
| 204 | 48,3 |
| 212 | 60,2 |
| 220 | 51,1 |
| 400 | 56,1 |
| 421 | 35,9 |
| 624 | 56,3 |
| 999 | 52,7 |
| 0805 50 10 | 052 | 65,5 |
| 220 | 21,8 |
| 400 | 74,3 |
| 624 | 57,4 |
| 999 | 54,8 |
| 0808 10 80 | 388 | 67,2 |
| 400 | 100,9 |
| 404 | 73,4 |
| 508 | 58,3 |
| 512 | 81,1 |
| 524 | 55,3 |
| 528 | 66,2 |
| 720 | 70,2 |
| 999 | 71,6 |
| 0808 20 50 | 052 | 157,0 |
| 388 | 64,9 |
| 400 | 92,6 |
| 512 | 57,3 |
| 528 | 55,0 |
| 720 | 38,6 |
| 999 | 77,6 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód tretích krajín (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

052

105,7

204

82,2

212

127,0

624

151,3

999

116,6

0707 00 05

052

75,1

068

170,0

204

65,5

999

103,5

0709 10 00

220

72,7

999

72,7

0709 90 70

052

162,9

204

48,7

999

105,8

0805 10 20

052

61,3

204

48,3

212

60,2

220

51,1

400

56,1

421

35,9

624

56,3

999

52,7

0805 50 10

052

65,5

220

21,8

400

74,3

624

57,4

999

54,8

0808 10 80

388

67,2

400

100,9

404

73,4

508

58,3

512

81,1

524

55,3

528

66,2

720

70,2

999

71,6

0808 20 50

052

157,0

388

64,9

400

92,6

512

57,3

528

55,0

720

38,6

999

77,6

---

(1)  Nomenklatúra krajín podľa nariadenia Komisie (ES) č. 2081/2003 (Ú. v. EÚ L 313, 28.11.2003, s. 11). Kód „999“ označuje „iné miesto pôvodu“.

---

| 19.3.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 74/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 74/3

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 447/2005

z 18. marca 2005,

ktorým sa na rok 2005 stanovuje výnimka z nariadenia (ES) č. 1445/95, pokiaľ ide o dátumy vydania vývozných povolení v sektore hovädzieho a teľacieho mäsa

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1254/1999 zo 17. mája 1999 o spoločnej organizácii trhu s hovädzím a teľacím mäsom (1), a najmä na jeho článok 29 ods. 2,

keďže:

| (1) | Článok 10 ods. 1 nariadenia Komisie (ES) č. 1445/95 z 26. júna 1995 o pravidlách uplatňovania dovozných a vývozných povolení v sektore hovädzieho a teľacieho mäsa, ktorým sa zrušuje nariadenie (EHS) č. 2377/80 (2), ustanovuje, že vývozné povolenia sa majú vydávať piaty pracovný deň odo dňa podania žiadosti za predpokladu, že Komisia neprijme počas tohto obdobia žiadne osobitné opatrenie. |
| --- | --- |

(1)

Článok 10 ods. 1 nariadenia Komisie (ES) č. 1445/95 z 26. júna 1995 o pravidlách uplatňovania dovozných a vývozných povolení v sektore hovädzieho a teľacieho mäsa, ktorým sa zrušuje nariadenie (EHS) č. 2377/80 (2), ustanovuje, že vývozné povolenia sa majú vydávať piaty pracovný deň odo dňa podania žiadosti za predpokladu, že Komisia neprijme počas tohto obdobia žiadne osobitné opatrenie.

| (2) | Vzhľadom na štátne sviatky v roku 2005 a nepravidelné uverejňovanie Úradného vestníka Európskej únie počas týchto sviatkov bude predtým uvedená lehota piatich dní príliš krátka na to, aby zabezpečila riadnu správu trhu, a mala by sa preto predĺžiť. |
| --- | --- |

(2)

Vzhľadom na štátne sviatky v roku 2005 a nepravidelné uverejňovanie Úradného vestníka Európskej únie počas týchto sviatkov bude predtým uvedená lehota piatich dní príliš krátka na to, aby zabezpečila riadnu správu trhu, a mala by sa preto predĺžiť.

| (3) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre hovädzie a teľacie mäso, |
| --- | --- |

(3)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre hovädzie a teľacie mäso,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Odchylne od článku 10 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1445/95 sa povolenia, o ktoré boli predložené žiadosti počas lehôt stanovených v prílohe k tomuto nariadeniu, vydávajú na rok 2005 v dátumoch uvedených v prílohe.

Výnimka sa uplatňuje za predpokladu, že žiadne osobitné opatrenie uvedené v článku 10 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1445/95 nebolo prijaté pred týmito dátumami vydania.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 18. marca 2005

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 160, 26.6.1999, s. 21. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1782/2003 (Ú. v. EÚ L 270, 21.10.2003, s. 1).

1

(2)  Ú. v. ES L 143, 27.6.1995, s. 35. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1118/2004 (Ú. v. EÚ L 217, 17.6.2004, s. 10).

2

---

PRÍLOHA

| Lehota na predkladanie žiadostí o povolenie | Dátum vydania |
| --- | --- |
| od 21. do 23. marca 2005 | 31. mája 2005 |
| od 2. do 4. mája 2005 | 12. mája 2005 |
| od 27. do 28. októbra 2005 | 7. novembra 2005 |
| 19. decembra 2005 | 27. decembra 2005 |
| 26. decembra 2005 | 3. januára 2006 |

Lehota na predkladanie žiadostí o povolenie

Dátum vydania

od 21. do 23. marca 2005

31. mája 2005

od 2. do 4. mája 2005

12. mája 2005

od 27. do 28. októbra 2005

7. novembra 2005

19. decembra 2005

27. decembra 2005

26. decembra 2005

3. januára 2006

---

| 19.3.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 74/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 74/5

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 448/2005

z 15. marca 2005,

ktoré mení a dopĺňa nariadenie Rady (EHS) č. 3880/91 o predkladaní štatistických údajov o nominálnych výlovoch členskými štátmi vykonávajúcimi rybolov v severovýchodnom Atlantiku

(Text s významom pre EHP)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 3880/91 zo 17. decembra 1991 o predkladaní štatistických údajov o nominálnych výlovoch členskými štátmi vykonávajúcimi rybolov v severovýchodnom Atlantiku (1), a najmä na jeho článok 2 ods. 3,

keďže:

| (1) | Komisia pre rybolov v severovýchodnom Atlantiku (NEAFC) na svojom výročnom zasadnutí v novembri 2002 odporúčala s cieľom zlepšiť manažment zásob rýb v medzinárodných vodách patriacich pod jej pôsobnosť, aby sa od medzinárodných agentúr zodpovedných za zber a zostavovanie štatistiky výlovov vyžadovalo vykonať patričné podrozdelenie štatistických oblastí. |
| --- | --- |

(1)

Komisia pre rybolov v severovýchodnom Atlantiku (NEAFC) na svojom výročnom zasadnutí v novembri 2002 odporúčala s cieľom zlepšiť manažment zásob rýb v medzinárodných vodách patriacich pod jej pôsobnosť, aby sa od medzinárodných agentúr zodpovedných za zber a zostavovanie štatistiky výlovov vyžadovalo vykonať patričné podrozdelenie štatistických oblastí.

| (2) | Pracovná skupina pre rybolov v hlbokých vodách Medzinárodnej rady pre výskum mora (ICES) odporúčala podrozdelenie štatistických častí severovýchodného Atlantiku, aby bolo možné lepšie určovať rybolov v hlbokých vodách. |
| --- | --- |

(2)

Pracovná skupina pre rybolov v hlbokých vodách Medzinárodnej rady pre výskum mora (ICES) odporúčala podrozdelenie štatistických častí severovýchodného Atlantiku, aby bolo možné lepšie určovať rybolov v hlbokých vodách.

| (3) | Rozhodnutie Medzinárodnej komisie pre rybolov v Baltskom mori riadiť zásoby rýb časti 28 Baltského mora ako dve samostatné jednotky vyžaduje, aby boli k dispozícii štatistické údaje za tieto jednotky. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutie Medzinárodnej komisie pre rybolov v Baltskom mori riadiť zásoby rýb časti 28 Baltského mora ako dve samostatné jednotky vyžaduje, aby boli k dispozícii štatistické údaje za tieto jednotky.

| (4) | ICES, konajúc na radu svojho Poradného výboru pre manažment rybolovu, v súlade s tým požiadala Organizáciu OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO), aby upravila svoj dotazník Statlant 27A tak, že požiada národné orgány, aby predkladali podrobnejšie štatistické údaje o výlovoch v určitých vodách severovýchodného Atlantiku. |
| --- | --- |

(4)

ICES, konajúc na radu svojho Poradného výboru pre manažment rybolovu, v súlade s tým požiadala Organizáciu OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO), aby upravila svoj dotazník Statlant 27A tak, že požiada národné orgány, aby predkladali podrobnejšie štatistické údaje o výlovoch v určitých vodách severovýchodného Atlantiku.

| (5) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre poľnohospodársku štatistiku ustanoveného rozhodnutím rady 72/279/EHS (2), |
| --- | --- |

(5)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre poľnohospodársku štatistiku ustanoveného rozhodnutím rady 72/279/EHS (2),

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Prílohy II a III k nariadeniu (EHS) č. 3880/91 sa nahrádzajú prílohami I, resp. II k tomuto nariadeniu.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiaty deň po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v plnom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 15. marca 2005

Za Komisiu

Joaquín ALMUNIA

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 365, 31.12.1991, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s. 1).

1

(2)  Ú. v. ES L 179, 7.8.1972, s. 1.

2

---

PRÍLOHA I

ŠTATISTICKÉ RYBOLOVNÉ OBLASTI SEVEROVÝCHODNÉHO ATLANTIKU, O KTORÝCH SA PREDKLADAJÚ ÚDAJE

| | ICES časť I a |
| --- | --- |

ICES časť I a

| | ICES časť I b |
| --- | --- |

ICES časť I b

| | ICES podčasť II a 1 |
| --- | --- |

ICES podčasť II a 1

| | ICES podčasť II a 2 |
| --- | --- |

ICES podčasť II a 2

| | ICES podčasť II b 1 |
| --- | --- |

ICES podčasť II b 1

| | ICES podčasť II b 2 |
| --- | --- |

ICES podčasť II b 2

| | ICES časť III a |
| --- | --- |

ICES časť III a

| | ICES časť III b, c |
| --- | --- |

ICES časť III b, c

| | ICES časť IV a |
| --- | --- |

ICES časť IV a

| | ICES časť IV b |
| --- | --- |

ICES časť IV b

| | ICES časť IV c |
| --- | --- |

ICES časť IV c

| | ICES podčasť V a 1 |
| --- | --- |

ICES podčasť V a 1

| | ICES podčasť V a 2 |
| --- | --- |

ICES podčasť V a 2

| | ICES podčasť V b 1 a |
| --- | --- |

ICES podčasť V b 1 a

| | ICES podčasť V b 1 b |
| --- | --- |

ICES podčasť V b 1 b

| | ICES podčasť V b 2 |
| --- | --- |

ICES podčasť V b 2

| | ICES časť VI a |
| --- | --- |

ICES časť VI a

| | ICES podčasť VI b 1 |
| --- | --- |

ICES podčasť VI b 1

| | ICES podčasť VI b 2 |
| --- | --- |

ICES podčasť VI b 2

| | ICES časť VII a |
| --- | --- |

ICES časť VII a

| | ICES časť VII b |
| --- | --- |

ICES časť VII b

| | ICES podčasť VII c 1 |
| --- | --- |

ICES podčasť VII c 1

| | ICES podčasť VII c 2 |
| --- | --- |

ICES podčasť VII c 2

| | ICES časť VII d |
| --- | --- |

ICES časť VII d

| | ICES časť VII e |
| --- | --- |

ICES časť VII e

| | ICES časť VII f |
| --- | --- |

ICES časť VII f

| | ICES časť VII g |
| --- | --- |

ICES časť VII g

| | ICES časť VII h |
| --- | --- |

ICES časť VII h

| | ICES podčasť VII j 1 |
| --- | --- |

ICES podčasť VII j 1

| | ICES podčasť VII j 2 |
| --- | --- |

ICES podčasť VII j 2

| | ICES podčasť VII k 1 |
| --- | --- |

ICES podčasť VII k 1

| | ICES podčasť VII k 2 |
| --- | --- |

ICES podčasť VII k 2

| | ICES časť VIII a |
| --- | --- |

ICES časť VIII a

| | ICES časť VIII b |
| --- | --- |

ICES časť VIII b

| | ICES časť VIII c |
| --- | --- |

ICES časť VIII c

| | ICES podčasť VIII d 1 |
| --- | --- |

ICES podčasť VIII d 1

| | ICES podčasť VIII d 2 |
| --- | --- |

ICES podčasť VIII d 2

| | ICES podčasť VIII e 1 |
| --- | --- |

ICES podčasť VIII e 1

| | ICES podčasť VIII e 2 |
| --- | --- |

ICES podčasť VIII e 2

| | ICES časť IX a |
| --- | --- |

ICES časť IX a

| | ICES podčasť IX b 1 |
| --- | --- |

ICES podčasť IX b 1

| | ICES podčasť IX b 2 |
| --- | --- |

ICES podčasť IX b 2

| | ICES podčasť X a 1 |
| --- | --- |

ICES podčasť X a 1

| | ICES podčasť X a 2 |
| --- | --- |

ICES podčasť X a 2

| | ICES časť X b |
| --- | --- |

ICES časť X b

| | ICES podčasť XII a 1 |
| --- | --- |

ICES podčasť XII a 1

| | ICES podčasť XII a 2 |
| --- | --- |

ICES podčasť XII a 2

| | ICES podčasť XII a 3 |
| --- | --- |

ICES podčasť XII a 3

| | ICES podčasť XII a 4 |
| --- | --- |

ICES podčasť XII a 4

| | ICES časť XII b |
| --- | --- |

ICES časť XII b

| | ICES časť XII c |
| --- | --- |

ICES časť XII c

| | ICES časť XIV a |
| --- | --- |

ICES časť XIV a

| | ICES podčasť XIV b 1 |
| --- | --- |

ICES podčasť XIV b 1

| | ICES podčasť XIV b 2 |
| --- | --- |

ICES podčasť XIV b 2

| | BAL 22 |
| --- | --- |

BAL 22

| | BAL 23 |
| --- | --- |

BAL 23

| | BAL 24 |
| --- | --- |

BAL 24

| | BAL 25 |
| --- | --- |

BAL 25

| | BAL 26 |
| --- | --- |

BAL 26

| | BAL 27 |
| --- | --- |

BAL 27

| | BAL 28-1 |
| --- | --- |

BAL 28-1

| | BAL 28-2 |
| --- | --- |

BAL 28-2

| | BAL 29 |
| --- | --- |

BAL 29

| | BAL 30 |
| --- | --- |

BAL 30

| | BAL 31 |
| --- | --- |

BAL 31

| | BAL 32 |
| --- | --- |

BAL 32

Poznámky

| 1. | Tieto štatistické rybolovné oblasti uvedené ako „ICES“ boli určené a definované Medzinárodnou radou pre výskum mora. |
| --- | --- |

1.

Tieto štatistické rybolovné oblasti uvedené ako „ICES“ boli určené a definované Medzinárodnou radou pre výskum mora.

| 2. | Tieto štatistické rybolovné oblasti uvedené ako „BAL“ boli určené a definované Medzinárodnou komisiou pre rybolov v Baltskom mori. |
| --- | --- |

2.

Tieto štatistické rybolovné oblasti uvedené ako „BAL“ boli určené a definované Medzinárodnou komisiou pre rybolov v Baltskom mori.

| 3. | Údaje by sa mali predkladať tak, aby obsahovali čo najviac podrobností. Pojmy „Neznáme“ a zlúčené regióny by sa mali používať iba vtedy, ak nie sú k dispozícii podrobné informácie. Ak sa predkladajú podrobné informácie, zlúčené kategórie by sa nemali používať. |
| --- | --- |

3.

Údaje by sa mali predkladať tak, aby obsahovali čo najviac podrobností. Pojmy „Neznáme“ a zlúčené regióny by sa mali používať iba vtedy, ak nie sú k dispozícii podrobné informácie. Ak sa predkladajú podrobné informácie, zlúčené kategórie by sa nemali používať.

Štatistické rybolovné oblasti severovýchodného Atlantiku

Image

Image

Image

---

PRÍLOHA II

OPIS PODOBLASTÍ A ČASTÍ ICES POUŽÍVANÝCH NA ÚČELY ŠTATISTIKY RYBOLOVU A NARIADENÍ V SEVEROVÝCHODNOM ATLANTIKU

ŠTATISTICKÁ OBLASŤ ICES (SEVEROVÝCHODNÝ ATLANTIK)

Všetky vody Atlantického a Severného ľadového oceánu a im prislúchajúce moria ohraničené hranicou od geografického severného pólu pozdĺž poludníka na 40° 00′ západnej zemepisnej dĺžky po severné pobrežie Grónska; potom východným a južným smerom pozdĺž pobrežia Grónska po miesto na 44° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 59° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 42° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 36° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po miesto na pobreží Španielska (Punta Marroquiská úžina) na 5° 36′ západnej zemepisnej dĺžky; potom severozápadným a severným smerom pozdĺž juhozápadného pobrežia Španielska, pobrežia Portugalska, severozápadnými a severnými pobrežiami Španielska a pobrežiami Francúzska, Belgicka, Holandska a Nemecka po západné ohraničenie jeho hranice s Dánskom; potom pozdĺž západného pobrežia Jutského polostrova po Thyboroen; potom južným a východným smerom pozdĺž južného pobrežia Limfjordu po Engenseklosterský bod; potom južným smerom pozdĺž východného pobrežia Jutského polostrova po najvýchodnejší bod hraníc Dánska; potom pozdĺž pobrežia Nemecka, Poľska, Ruska, Litvy, Lotyšska, Estónska, Ruska, Fínska, Švédska a Nórska a severného pobrežia Ruska po Chaborovo; potom cez západný vstup do prielivu Jugorskij šar; potom západným a severným smerom pozdĺž pobrežia ostrova Vajgach; potom cez západný vstup do prielivu Karské vráta; potom západne a severne pozdĺž pobrežia južného ostrova Novej zeme; potom cez západný vstup do prielivu Matočkin Šar; potom pozdĺž západného pobrežia severného ostrova Nová zem po bod na 68° 30′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po geografický severný pól.

Táto oblasť reprezentuje aj štatistickú oblasť 27 (štatistická oblasť severovýchodný Atlantik) v Medzinárodnej štandardnej štatistickej klasifikácii rybolovných oblastí FAO.

ICES štatistická podoblasť I

Vody ohraničené hranicou od geografického severného pólu pozdĺž poludníka na 30° 00′ východnej zemepisnej dĺžky po 72° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 26° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na juhu po pobrežie Nórska; potom východným smerom pozdĺž pobrežia Nórska a Ruska po Chabarovo; potom cez západný priechod prielivu Jugorskij šar; potom západným a severným smerom pozdĺž pobrežia ostrova Vajgach; potom cez západný priechod prielivu Karské vráta; potom západne a severne pozdĺž pobrežia južného ostrova Nová zem; potom cez západný priechod prielivu Matočkin Šar; potom pozdĺž západného pobrežia severného ostrova Nová zem po bod na 68° 30′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po geografický severný pól.

| — | ICES štatistická časť I a

  Tá časť spadajúca pod podoblasť I ktorá je ohraničená čiarou spájajúcou tieto súradnice:






  Zemepisná šírka | Zemepisná dĺžka |
| --- | --- | --- |
| 73.98 S | 33.70 V |
| 74.18 S | 34.55 V |
| 74.36 S | 35.28 V |
| 74.71 S | 36.38 V |
| 75.14 S | 37.57 V |
| 75.45 S | 38.31 V |
| 75.84 S | 39.05 V |
| 76.26 S | 39.61 V |
| 76.61 S | 41.24 V |
| 76.96 S | 42.81 V |
| 76.90 S | 43.06 V |
| 76.75 S | 44.48 V |
| 75.99 S | 43.51 V |
| 75.39 S | 43.18 V |
| 74.82 S | 41.73 V |
| 73.98 S | 41.56 V |
| 73.17 S | 40.66 V |
| 72.20 S | 40.51 V |
| 72.26 S | 39.76 V |
| 72.62 S | 38.96 V |
| 73.04 S | 37.74 V |
| 73.37 S | 36.61 V |
| 73.56 S | 35.70 V |
| 73.98 S | 33.70 V |

—

ICES štatistická časť I a

Tá časť spadajúca pod podoblasť I ktorá je ohraničená čiarou spájajúcou tieto súradnice:

Zemepisná šírka

Zemepisná dĺžka

73.98 S

33.70 V

74.18 S

34.55 V

74.36 S

35.28 V

74.71 S

36.38 V

75.14 S

37.57 V

75.45 S

38.31 V

75.84 S

39.05 V

76.26 S

39.61 V

76.61 S

41.24 V

76.96 S

42.81 V

76.90 S

43.06 V

76.75 S

44.48 V

75.99 S

43.51 V

75.39 S

43.18 V

74.82 S

41.73 V

73.98 S

41.56 V

73.17 S

40.66 V

72.20 S

40.51 V

72.26 S

39.76 V

72.62 S

38.96 V

73.04 S

37.74 V

73.37 S

36.61 V

73.56 S

35.70 V

73.98 S

33.70 V

| — | ICES štatistická časť I b

  Tá časť podoblasti I mimo časť I a. |
| --- | --- |

—

ICES štatistická časť I b

Tá časť podoblasti I mimo časť I a.

ICES štatistická podoblasť II

Vody ohraničené hranicou od geografického severného pólu pozdĺž poludníka na 30° 00′ východnej zemepisnej dĺžky po 72° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 26° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po pobrežie Nórska; potom západným a juhozápadným smerom pozdĺž pobrežia Nórska po 62° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 4° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po 63° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 11° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po geografický severný pól.

| — | ICES štatistická časť II a

  Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste 62° 00′ severnej zemepisnej šírky pri pobreží Nórska; potom na západe po 4° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na severe po 63° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na západe po 11° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po 72° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 30° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 72° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 26° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po pobrežie Nórska; potom západným a juhozápadným smerom pozdĺž pobrežia Nórska po východiskový bod.






  — | ICES štatistická podčasť II a 1

  Tá časť spadajúca pod časť II a, ktorú ohraničuje čiara spájajúca tieto súradnice:






  Zemepisná šírka | Zemepisná dĺžka |
| --- | --- | --- | --- |
| 73.50 S | 00.20 Z |
| 73.50 S | 07.21 V |
| 73.45 S | 07.28 V |
| 73.14 S | 07.83 V |
| 72.76 S | 08.65 V |
| 72.49 S | 09.33 V |
| 72.31 S | 09.83 V |
| 72.18 S | 10.29 V |
| 71.98 S | 09.94 V |
| 71.91 S | 09.70 V |
| 71.64 S | 08.75 V |
| 71.36 S | 07.93 V |
| 71.13 S | 07.42 V |
| 70.79 S | 06.73 V |
| 70.17 S | 05.64 V |
| 69.79 S | 05.01 V |
| 69.56 S | 04.74 V |
| 69.32 S | 04.32 V |
| 69.10 S | 04.00 V |
| 68.86 S | 03.73 V |
| 68.69 S | 03.57 V |
| 68.46 S | 03.40 V |
| 68.23 S | 03.27 V |
| 67.98 S | 03.19 V |
| 67.77 S | 03.16 V |
| 67.57 S | 03.15 V |
| 67.37 S | 03.18 V |
| 67.18 S | 03.24 V |
| 67.01 S | 03.31 V |
| 66.84 S | 03.42 V |
| 66.43 S | 03.27 V |
| 66.39 S | 03.18 V |
| 66.23 S | 02.79 V |
| 65.95 S | 02.24 V |
| 65.64 S | 01.79 V |
| 65.38 S | 01.44 V |
| 65.32 S | 01.26 V |
| 65.08 S | 00.72 V |
| 64.72 S | 00.04 V |
| 64.43 S | 00.49 Z |
| 64.84 S | 01.31 Z |
| 64.92 S | 01.56 Z |
| 65.13 S | 02.17 Z |
| 65.22 S | 02.54 Z |
| 65.39 S | 03.19 Z |
| 65.47 S | 03.73 Z |
| 65.55 S | 04.19 Z |
| 65.59 S | 04.56 Z |
| 65.69 S | 05.58 Z |
| 65.96 S | 05.60 Z |
| 66.22 S | 05.67 Z |
| 66.47 S | 05.78 Z |
| 67.09 S | 06.25 Z |
| 67.61 S | 06.62 Z |
| 67.77 S | 05.33 Z |
| 67.96 S | 04.19 Z |
| 68.10 S | 03.42 Z |
| 68.33 S | 02.39 Z |
| 68.55 S | 01.56 Z |
| 68.86 S | 00.61 Z |
| 69.14 S | 00.08 V |
| 69.44 S | 00.68 V |
| 69.76 S | 01.18 V |
| 69.97 S | 01.46 V |
| 70.21 S | 01.72 V |
| 70.43 S | 01.94 V |
| 70.63 S | 02.09 V |
| 70.89 S | 02.25 V |
| 71.14 S | 02.35 V |
| 71.35 S | 02.39 V |
| 71.61 S | 02.38 V |
| 71.83 S | 02.31 V |
| 72.01 S | 02.22 V |
| 72.24 S | 02.06 V |
| 72.43 S | 01.89 V |
| 72.60 S | 01.68 V |
| 72.75 S | 01.48 V |
| 72.99 S | 01.08 V |
| 73.31 S | 00.34 V |
| 73.50 S | 00.20 Z |

—

ICES štatistická časť II a

Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste 62° 00′ severnej zemepisnej šírky pri pobreží Nórska; potom na západe po 4° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na severe po 63° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na západe po 11° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po 72° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 30° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 72° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 26° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po pobrežie Nórska; potom západným a juhozápadným smerom pozdĺž pobrežia Nórska po východiskový bod.

—

ICES štatistická podčasť II a 1

Tá časť spadajúca pod časť II a, ktorú ohraničuje čiara spájajúca tieto súradnice:

Zemepisná šírka

Zemepisná dĺžka

73.50 S

00.20 Z

73.50 S

07.21 V

73.45 S

07.28 V

73.14 S

07.83 V

72.76 S

08.65 V

72.49 S

09.33 V

72.31 S

09.83 V

72.18 S

10.29 V

71.98 S

09.94 V

71.91 S

09.70 V

71.64 S

08.75 V

71.36 S

07.93 V

71.13 S

07.42 V

70.79 S

06.73 V

70.17 S

05.64 V

69.79 S

05.01 V

69.56 S

04.74 V

69.32 S

04.32 V

69.10 S

04.00 V

68.86 S

03.73 V

68.69 S

03.57 V

68.46 S

03.40 V

68.23 S

03.27 V

67.98 S

03.19 V

67.77 S

03.16 V

67.57 S

03.15 V

67.37 S

03.18 V

67.18 S

03.24 V

67.01 S

03.31 V

66.84 S

03.42 V

66.43 S

03.27 V

66.39 S

03.18 V

66.23 S

02.79 V

65.95 S

02.24 V

65.64 S

01.79 V

65.38 S

01.44 V

65.32 S

01.26 V

65.08 S

00.72 V

64.72 S

00.04 V

64.43 S

00.49 Z

64.84 S

01.31 Z

64.92 S

01.56 Z

65.13 S

02.17 Z

65.22 S

02.54 Z

65.39 S

03.19 Z

65.47 S

03.73 Z

65.55 S

04.19 Z

65.59 S

04.56 Z

65.69 S

05.58 Z

65.96 S

05.60 Z

66.22 S

05.67 Z

66.47 S

05.78 Z

67.09 S

06.25 Z

67.61 S

06.62 Z

67.77 S

05.33 Z

67.96 S

04.19 Z

68.10 S

03.42 Z

68.33 S

02.39 Z

68.55 S

01.56 Z

68.86 S

00.61 Z

69.14 S

00.08 V

69.44 S

00.68 V

69.76 S

01.18 V

69.97 S

01.46 V

70.21 S

01.72 V

70.43 S

01.94 V

70.63 S

02.09 V

70.89 S

02.25 V

71.14 S

02.35 V

71.35 S

02.39 V

71.61 S

02.38 V

71.83 S

02.31 V

72.01 S

02.22 V

72.24 S

02.06 V

72.43 S

01.89 V

72.60 S

01.68 V

72.75 S

01.48 V

72.99 S

01.08 V

73.31 S

00.34 V

73.50 S

00.20 Z

| — | ICES štatistická podčasť II a 2

  Tá časť spadajúca pod časť II a, ktorá nespadá pod podčasť II a 1. |
| --- | --- |

—

ICES štatistická podčasť II a 2

Tá časť spadajúca pod časť II a, ktorá nespadá pod podčasť II a 1.

| — | ICES štatistická časť II b

  Vody ohraničené hranicou od geografického severného pólu pozdĺž poludníka na 30° 00′ východnej zemepisnej dĺžky po 73° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na západe po 11° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na severe po severný geografický pól.






  — | ICES štatistická podčasť II b 1

  Tá časť spadajúca pod časť II b, ktorá je ohraničená týmito súradnicami:






  Zemepisná šírka | Zemepisná dĺžka |
| --- | --- | --- | --- |
| 73.50 S | 07.21 V |
| 73.50 S | 00.20 Z |
| 73.60 S | 00.48 Z |
| 73.94 S | 01.88 Z |
| 74.09 S | 02.70 Z |
| 74.21 S | 05.00 Z |
| 74.50 S | 04.38 Z |
| 75.00 S | 04.29 Z |
| 75.30 S | 04.19 Z |
| 76.05 S | 04.30 Z |
| 76.18 S | 04.09 Z |
| 76.57 S | 02.52 Z |
| 76.67 S | 02.10 Z |
| 76.56 S | 01.60 Z |
| 76.00 S | 00.80 V |
| 75.87 S | 01.12 V |
| 75.64 S | 01.71 V |
| 75.21 S | 03.06 V |
| 74.96 S | 04.07 V |
| 74.86 S | 04.55 V |
| 74.69 S | 05.19 V |
| 74.34 S | 06.39 V |
| 74.13 S | 06.51 V |
| 73.89 S | 06.74 V |
| 73.60 S | 07.06 V |
| 73.50 S | 07.21 V |

—

ICES štatistická časť II b

Vody ohraničené hranicou od geografického severného pólu pozdĺž poludníka na 30° 00′ východnej zemepisnej dĺžky po 73° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na západe po 11° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na severe po severný geografický pól.

—

ICES štatistická podčasť II b 1

Tá časť spadajúca pod časť II b, ktorá je ohraničená týmito súradnicami:

Zemepisná šírka

Zemepisná dĺžka

73.50 S

07.21 V

73.50 S

00.20 Z

73.60 S

00.48 Z

73.94 S

01.88 Z

74.09 S

02.70 Z

74.21 S

05.00 Z

74.50 S

04.38 Z

75.00 S

04.29 Z

75.30 S

04.19 Z

76.05 S

04.30 Z

76.18 S

04.09 Z

76.57 S

02.52 Z

76.67 S

02.10 Z

76.56 S

01.60 Z

76.00 S

00.80 V

75.87 S

01.12 V

75.64 S

01.71 V

75.21 S

03.06 V

74.96 S

04.07 V

74.86 S

04.55 V

74.69 S

05.19 V

74.34 S

06.39 V

74.13 S

06.51 V

73.89 S

06.74 V

73.60 S

07.06 V

73.50 S

07.21 V

| — | ICES štatistická podčasť II b 2

  Tá časť spadajúca pod časť II b, ktorá nespadá pod podčasť II b 1. |
| --- | --- |

—

ICES štatistická podčasť II b 2

Tá časť spadajúca pod časť II b, ktorá nespadá pod podčasť II b 1.

ICES štatistická podoblasť III

Vody ohraničené hranicou začínajúcou sa na mieste na pobreží Nórska na 7° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 57° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 8° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 57° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po pobrežie Dánska; potom pozdĺž severozápadného a východného pobrežia Jutského polostrova po Hals; potom cez východný vstup Limfjordu po Engenseklosterský bod; potom južným smerom pozdĺž pobrežia Jutského polostrova k najvýchodnejšiemu bodu Dánska a Nemecka; potom pozdĺž pobrežia Nemecka, Poľska, Ruska, Litvy, Lotyšska, Estónska, Ruska, Fínska, Švédska a Nórska po východiskový bod.

| — | ICES štatistická časť III a

  Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na pobreží Nórska na 7° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 57° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 8° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 57° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po pobrežie Dánska; potom pozdĺž severozápadného a východného pobrežia Jutského polostrova po Hals; potom cez východný vstup Limfjordu do Engenseklosterského bodu; potom južným smerom pozdĺž pobrežia Jutského polostrova po Hasenore Head; potom cez Veľký Belt po Gnibenský bod; potom pozdĺž severného pobrežia Zélandu po Gilbjerg Head; potom cez severné prístupy Øresundu po Kullen na pobreží Švédska; potom východným a severným smerom pozdĺž západného pobrežia Švédska a južným pobrežím Nórska po východiskový bod. |
| --- | --- |

—

ICES štatistická časť III a

Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na pobreží Nórska na 7° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 57° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 8° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 57° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po pobrežie Dánska; potom pozdĺž severozápadného a východného pobrežia Jutského polostrova po Hals; potom cez východný vstup Limfjordu do Engenseklosterského bodu; potom južným smerom pozdĺž pobrežia Jutského polostrova po Hasenore Head; potom cez Veľký Belt po Gnibenský bod; potom pozdĺž severného pobrežia Zélandu po Gilbjerg Head; potom cez severné prístupy Øresundu po Kullen na pobreží Švédska; potom východným a severným smerom pozdĺž západného pobrežia Švédska a južným pobrežím Nórska po východiskový bod.

| — | ICES štatistická časť III b a c

  Vody ohraničené hranicou od Hasenoere Head na východnom pobreží Jutského polostrova po Gibenský bod na západnom pobreží Zélandu po Gilbjerg Head; potom cez severné prístupy Øresundu po Kullen na pobreží Švédska; potom južným smerom pozdĺž pobrežia Švédska po Falsterbo Light; potom cez južný vstup Øresundu po Stevns Light; potom pozdĺž juhovýchodného pobrežia Zélandu; potom cez východný vstup Storstrøm Soundu; potom pozdĺž východného pobrežia ostrova Falster po Gedser; potom do Darsser Ort na pobreží Nemecka; potom juhozápadným smerom pozdĺž pobrežia Nemecka a východným pobrežím Jutského polostrova po východiskový bod.






  — | ICES štatistická podčasť 22 (BAL 22)

  Vody ohraničené hranicou od Hasenoere Head (56° 09′ severnej zemepisnej šírky, 10° 44′ východnej zemepisnej dĺžky) na východnom pobreží Jutského polostrova po Gnibenský bod (56°01′ severnej zemepisnej šírky, 11° 18′ východnej zemepisnej dĺžky) na západnom pobreží Zélandu; potom pozdĺž západného a južného pobrežia Zélandu po bod na 12° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po ostrov Falster; potom pozdĺž východného pobrežia ostrova Falster po Gedser Odd (54° 34′ severnej zemepisnej šírky, 11° 58′ východnej zemepisnej dĺžky); potom na východ po 12° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po pobrežie Nemecka; potom juhozápadným smerom pozdĺž pobrežia Nemecka a východom Jutského polostrova po východiskový bod. |
| --- | --- | --- |

—

ICES štatistická časť III b a c

Vody ohraničené hranicou od Hasenoere Head na východnom pobreží Jutského polostrova po Gibenský bod na západnom pobreží Zélandu po Gilbjerg Head; potom cez severné prístupy Øresundu po Kullen na pobreží Švédska; potom južným smerom pozdĺž pobrežia Švédska po Falsterbo Light; potom cez južný vstup Øresundu po Stevns Light; potom pozdĺž juhovýchodného pobrežia Zélandu; potom cez východný vstup Storstrøm Soundu; potom pozdĺž východného pobrežia ostrova Falster po Gedser; potom do Darsser Ort na pobreží Nemecka; potom juhozápadným smerom pozdĺž pobrežia Nemecka a východným pobrežím Jutského polostrova po východiskový bod.

—

ICES štatistická podčasť 22 (BAL 22)

Vody ohraničené hranicou od Hasenoere Head (56° 09′ severnej zemepisnej šírky, 10° 44′ východnej zemepisnej dĺžky) na východnom pobreží Jutského polostrova po Gnibenský bod (56°01′ severnej zemepisnej šírky, 11° 18′ východnej zemepisnej dĺžky) na západnom pobreží Zélandu; potom pozdĺž západného a južného pobrežia Zélandu po bod na 12° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po ostrov Falster; potom pozdĺž východného pobrežia ostrova Falster po Gedser Odd (54° 34′ severnej zemepisnej šírky, 11° 58′ východnej zemepisnej dĺžky); potom na východ po 12° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po pobrežie Nemecka; potom juhozápadným smerom pozdĺž pobrežia Nemecka a východom Jutského polostrova po východiskový bod.

| — | ICES štatistická podčasť 23 (BAL 23)

  Vody ohraničené hranicou od Gilbjerg Head (56°08′ severnej zemepisnej šírky, 12° 18′ východnej zemepisnej dĺžky) na severnom pobreží Zélandu po Kullen (56° 18′ severnej zemepisnej šírky, 12° 28′ východnej zemepisnej dĺžky) na pobreží Švédska; potom južným smerom pozdĺž pobrežia Švédska po Falsterbo Light (55° 23′ severnej zemepisnej šírky, 12° 50′ východnej zemepisnej dĺžky), potom cez južný vstup do Soundu po Stevns Light (55° 19′ severnej zemepisnej šírky, 12° 29′ východnej zemepisnej dĺžky) na pobreží Zélandu; potom severným smerom pozdĺž východného pobrežia Zélandu po východiskový bod. |
| --- | --- |

—

ICES štatistická podčasť 23 (BAL 23)

Vody ohraničené hranicou od Gilbjerg Head (56°08′ severnej zemepisnej šírky, 12° 18′ východnej zemepisnej dĺžky) na severnom pobreží Zélandu po Kullen (56° 18′ severnej zemepisnej šírky, 12° 28′ východnej zemepisnej dĺžky) na pobreží Švédska; potom južným smerom pozdĺž pobrežia Švédska po Falsterbo Light (55° 23′ severnej zemepisnej šírky, 12° 50′ východnej zemepisnej dĺžky), potom cez južný vstup do Soundu po Stevns Light (55° 19′ severnej zemepisnej šírky, 12° 29′ východnej zemepisnej dĺžky) na pobreží Zélandu; potom severným smerom pozdĺž východného pobrežia Zélandu po východiskový bod.

| — | ICES štatistická podčasť 24 (BAL 24)

  Vody ohraničené hranicou od Stevns Light (55° 19′ severnej zemepisnej šírky, 12° 29′ východnej zemepisnej dĺžky ) na východnom pobreží Zélandu cez južný vstup do Soundu po Falsterbo Light (55° 23′ severnej zemepisnej šírky, 12° 50′ východnej zemepisnej dĺžky) na pobreží Švédska; potom pozdĺž južného pobrežia Švédska po Sandhammaren Light (55° 24′ severnej zemepisnej šírky, 14° 12′ východnej zemepisnej dĺžky); potom do Hammerodde Light (55° 18′ severnej zemepisnej šírky, 14° 47′ východnej zemepisnej dĺžky) na severnom pobreží Bornholmu; potom pozdĺž západného a južného pobrežia Bornholmu po hranicu 15° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na juh k pobrežiu Poľska; potom západným smerom pozdĺž pobrežia Poľska a Nemecka po miesto na 12° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po miesto na 54° 34 severnej zemepisnej šírky, 12° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na západ po Gedser Odde (54° 34′ severnej zemepisnej šírky, 11° 58′ východnej zemepisnej dĺžky); potom pozdĺž východného a severného pobrežia ostrova Falster po miesto na 12° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; na sever k južnému pobrežiu Zélandu; potom západným a severným smerom pozdĺž západného pobrežia Zélandu po východiskový bod. |
| --- | --- |

—

ICES štatistická podčasť 24 (BAL 24)

Vody ohraničené hranicou od Stevns Light (55° 19′ severnej zemepisnej šírky, 12° 29′ východnej zemepisnej dĺžky ) na východnom pobreží Zélandu cez južný vstup do Soundu po Falsterbo Light (55° 23′ severnej zemepisnej šírky, 12° 50′ východnej zemepisnej dĺžky) na pobreží Švédska; potom pozdĺž južného pobrežia Švédska po Sandhammaren Light (55° 24′ severnej zemepisnej šírky, 14° 12′ východnej zemepisnej dĺžky); potom do Hammerodde Light (55° 18′ severnej zemepisnej šírky, 14° 47′ východnej zemepisnej dĺžky) na severnom pobreží Bornholmu; potom pozdĺž západného a južného pobrežia Bornholmu po hranicu 15° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na juh k pobrežiu Poľska; potom západným smerom pozdĺž pobrežia Poľska a Nemecka po miesto na 12° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po miesto na 54° 34 severnej zemepisnej šírky, 12° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na západ po Gedser Odde (54° 34′ severnej zemepisnej šírky, 11° 58′ východnej zemepisnej dĺžky); potom pozdĺž východného a severného pobrežia ostrova Falster po miesto na 12° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; na sever k južnému pobrežiu Zélandu; potom západným a severným smerom pozdĺž západného pobrežia Zélandu po východiskový bod.

| — | ICES štatistická podčasť 25 (BAL 25)

  Vody ohraničené hranicou začínajúcou sa na mieste na východnom pobreží Švédska na 56° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ na západné pobrežie ostrova Oeland; potom, po prechode južnou časťou ostrova Oeland na miesto na východnom pobreží na 56° 30′ severnej zemepisnej šírky, potom na východ na 18° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na juh na pobrežie Poľska; potom západným smerom pozdĺž pobrežia Poľska na miesto na 15° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na sever k ostrovu Bornholm; potom pozdĺž južného a západného pobrežia Bornholmu po Hammerodde Light (55° 18′ severnej zemepisnej šírky, 14° 47′ východnej zemepisnej dĺžky); potom do Sandhammaren Light (55° 24′ severnej zemepisnej šírky, 14° 12′ východnej zemepisnej dĺžky) na južnom pobreží Švédska; potom severným smerom pozdĺž východného pobrežia Švédska do východiskového bodu. |
| --- | --- |

—

ICES štatistická podčasť 25 (BAL 25)

Vody ohraničené hranicou začínajúcou sa na mieste na východnom pobreží Švédska na 56° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ na západné pobrežie ostrova Oeland; potom, po prechode južnou časťou ostrova Oeland na miesto na východnom pobreží na 56° 30′ severnej zemepisnej šírky, potom na východ na 18° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na juh na pobrežie Poľska; potom západným smerom pozdĺž pobrežia Poľska na miesto na 15° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na sever k ostrovu Bornholm; potom pozdĺž južného a západného pobrežia Bornholmu po Hammerodde Light (55° 18′ severnej zemepisnej šírky, 14° 47′ východnej zemepisnej dĺžky); potom do Sandhammaren Light (55° 24′ severnej zemepisnej šírky, 14° 12′ východnej zemepisnej dĺžky) na južnom pobreží Švédska; potom severným smerom pozdĺž východného pobrežia Švédska do východiskového bodu.

| — | ICES štatistická podčasť 26 (BAL 26)

  Vody ohraničené hranicou začínajúcou v mieste na 56° 30′ severnej zemepisnej šírky, 18° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na východ k západnému pobrežiu Lotyšska; potom južným smerom pozdĺž pobrežia Lotyšska, Litvy, Ruska a Poľska do miesta na poľskom pobreží na 18° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na sever do východiskového bodu. |
| --- | --- |

—

ICES štatistická podčasť 26 (BAL 26)

Vody ohraničené hranicou začínajúcou v mieste na 56° 30′ severnej zemepisnej šírky, 18° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na východ k západnému pobrežiu Lotyšska; potom južným smerom pozdĺž pobrežia Lotyšska, Litvy, Ruska a Poľska do miesta na poľskom pobreží na 18° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na sever do východiskového bodu.

| — | ICES štatistická podčasť 27 (BAL 27)

  Vody ohraničené hranicou začínajúcou na východnom pobreží pevniny Švédska na 59° 41′ severnej zemepisnej šírky, 19° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na juh k severnému pobrežiu ostrova Gotland; potom južným smerom pozdĺž západného pobrežia Gotlandu po miesto na 57° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 18° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 56° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po východné pobrežie ostrova Oeland; potom, po prechode južnou časťou ostrova Oeland do miesta na jeho západnom pobreží na 56° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ k pobrežiu Švédska; potom severným smerom pozdĺž východného pobrežia Švédska do východiskového bodu. |
| --- | --- |

—

ICES štatistická podčasť 27 (BAL 27)

Vody ohraničené hranicou začínajúcou na východnom pobreží pevniny Švédska na 59° 41′ severnej zemepisnej šírky, 19° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na juh k severnému pobrežiu ostrova Gotland; potom južným smerom pozdĺž západného pobrežia Gotlandu po miesto na 57° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 18° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 56° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po východné pobrežie ostrova Oeland; potom, po prechode južnou časťou ostrova Oeland do miesta na jeho západnom pobreží na 56° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ k pobrežiu Švédska; potom severným smerom pozdĺž východného pobrežia Švédska do východiskového bodu.

| — | ICES štatistická podčasť 28 (BAL 28)

  Vody ohraničené hranicou začínajúcou na 58° 30′ severnej zemepisnej šírky, 19° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na východ k západnému pobrežiu ostrova Saaremaa; potom, po prechode severnou časťou ostrova Saaremaa k miestu ma jeho východnom pobreží na 58°30′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ k pobrežiu Estónska; potom južným smerom pozdĺž západného pobrežia Estónska a Lotyšska k miestu na 56° 30′ severnej zemepisnej šírky, potom na západ po 18° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po 57° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ k západnému pobrežiu ostrova Gotland; potom severným smerom k miestu na severnom pobreží Gotlandu na 19° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na sever do východiskového bodu.






  — | ICES štatistická podčasť 28-1 (BAL 28.1)
  Vody ohraničené na západe hranicou prechádzajúcou od majáku Ovisi (57° 34.1234′S, 21o 42.9574′V) po západnom pobreží Lotyšska k Southern Rock na myse Loode (57° 57.4760′ S, 21° 58.2789′V) po ostrove Saaremaa, potom južným smerom k najjužnejšiemu bodu polostrova Sõrve a potom severovýchodným smerom pozdĺž východného pobrežia ostrova Saaremaa a na severe ohraničená hranicou prechádzajúcou z 58° 30.0′S, 23° 13.2′V do 58° 30′S, 23° 41.1′V. |
| --- | --- | --- |

—

ICES štatistická podčasť 28 (BAL 28)

Vody ohraničené hranicou začínajúcou na 58° 30′ severnej zemepisnej šírky, 19° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na východ k západnému pobrežiu ostrova Saaremaa; potom, po prechode severnou časťou ostrova Saaremaa k miestu ma jeho východnom pobreží na 58°30′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ k pobrežiu Estónska; potom južným smerom pozdĺž západného pobrežia Estónska a Lotyšska k miestu na 56° 30′ severnej zemepisnej šírky, potom na západ po 18° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po 57° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ k západnému pobrežiu ostrova Gotland; potom severným smerom k miestu na severnom pobreží Gotlandu na 19° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na sever do východiskového bodu.

—

ICES štatistická podčasť 28-1 (BAL 28.1)

Vody ohraničené na západe hranicou prechádzajúcou od majáku Ovisi (57° 34.1234′S, 21o 42.9574′V) po západnom pobreží Lotyšska k Southern Rock na myse Loode (57° 57.4760′ S, 21° 58.2789′V) po ostrove Saaremaa, potom južným smerom k najjužnejšiemu bodu polostrova Sõrve a potom severovýchodným smerom pozdĺž východného pobrežia ostrova Saaremaa a na severe ohraničená hranicou prechádzajúcou z 58° 30.0′S, 23° 13.2′V do 58° 30′S, 23° 41.1′V.

| — | ICES štatistická podčasť 28-2 (BAL 28.2)
  Tá časť spadajúca pod podčasť 28, ktoré nie sú zahrnuté do podčasti 28-1. |
| --- | --- |

—

ICES štatistická podčasť 28-2 (BAL 28.2)

Tá časť spadajúca pod podčasť 28, ktoré nie sú zahrnuté do podčasti 28-1.

| — | ICES štatistická podčasť 29 (BAL 29)

  Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na východnom pobreží pevninského Švédska na 60° 30′ severnej zemepisnej šírky, potom pokračujúcou na východ po pevninskom pobreží Fínska; potom južným smerom pozdĺž západného a južného pobrežia Fínska do miesta na južnom pevninskom pobreží na 23° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 59° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ k pevninskému pobrežiu Estónska; potom južným smerom pozdĺž západného pobrežia Estónska do miesta na 58° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po východné pobrežie ostrova Saaremaa; potom, po prechode severnou časťou ostrova Saaremaa, do miesta na jeho západnom pobreží na 58° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 19° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na sever do bodu na východnom pevninskom pobreží Švédska na 59° 41′ severnej zemepisnej šírky; potom severným smerom pozdĺž východného pobrežia Švédska do východiskového bodu |
| --- | --- |

—

ICES štatistická podčasť 29 (BAL 29)

Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na východnom pobreží pevninského Švédska na 60° 30′ severnej zemepisnej šírky, potom pokračujúcou na východ po pevninskom pobreží Fínska; potom južným smerom pozdĺž západného a južného pobrežia Fínska do miesta na južnom pevninskom pobreží na 23° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 59° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ k pevninskému pobrežiu Estónska; potom južným smerom pozdĺž západného pobrežia Estónska do miesta na 58° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po východné pobrežie ostrova Saaremaa; potom, po prechode severnou časťou ostrova Saaremaa, do miesta na jeho západnom pobreží na 58° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 19° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na sever do bodu na východnom pevninskom pobreží Švédska na 59° 41′ severnej zemepisnej šírky; potom severným smerom pozdĺž východného pobrežia Švédska do východiskového bodu

| — | ICES štatistická podčasť 30 (BAL 30)

  Vody ohraničené hranicou začínajúcou v mieste na východnom pobreží Švédska na 63° 30′ severnej zemepisnej šírky, potom na východ po pevninskom pobreží Fínska; potom južným smerom pozdĺž pobrežia Fínska na miesto na 60° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po pevninskom pobreží Švédska; potom severným smerom pozdĺž východného pobrežia Švédska do východiskového bodu. |
| --- | --- |

—

ICES štatistická podčasť 30 (BAL 30)

Vody ohraničené hranicou začínajúcou v mieste na východnom pobreží Švédska na 63° 30′ severnej zemepisnej šírky, potom na východ po pevninskom pobreží Fínska; potom južným smerom pozdĺž pobrežia Fínska na miesto na 60° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po pevninskom pobreží Švédska; potom severným smerom pozdĺž východného pobrežia Švédska do východiskového bodu.

| — | ICES štatistická podčasť 31 (BAL 31)

  Vody ohraničené hranicou začínajúcou sa na mieste na východnom pobreží Švédska na 63° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom, po prechode severnou časťou Botnického zálivu, do miesta na západnom pevninskom pobreží Fínska na 63° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ do východiskového bodu. |
| --- | --- |

—

ICES štatistická podčasť 31 (BAL 31)

Vody ohraničené hranicou začínajúcou sa na mieste na východnom pobreží Švédska na 63° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom, po prechode severnou časťou Botnického zálivu, do miesta na západnom pevninskom pobreží Fínska na 63° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ do východiskového bodu.

| — | ICES štatistická podčasť 32 (BAL 32)

  Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na južnom pobreží Fínska na 23° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom, po prechode východnou časťou Fínskeho zálivu, na miesto na západnom pobreží Estónska na 59° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 23° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na sever do východiskového bodu. |
| --- | --- |

—

ICES štatistická podčasť 32 (BAL 32)

Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na južnom pobreží Fínska na 23° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom, po prechode východnou časťou Fínskeho zálivu, na miesto na západnom pobreží Estónska na 59° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 23° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na sever do východiskového bodu.

ICES štatistická podoblasť IV

Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na pobreží Nórska na 62° 00′severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 4° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po pobrežie Škótska; potom východným a južným smerom pozdĺž pobrežia Škótska a Anglicka na miesto na 51° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po pobrežie Francúzska; potom severovýchodným smerom pozdĺž pobrežia Francúzska, Belgicka, Holandska a Nemecka po najzápadnejší bod jeho hranice s Dánskom; potom pozdĺž západného pobrežia Jutského polostrova do Thyboroenu; potom južným a východným smerom pozdĺž južného pobrežia Limfjordu po Engenseklosterský bod; potom cez východný vstup Limfjordu po Hals; potom západným smerom pozdĺž severného pobrežia Limfjordu do najjužnejšieho bodu na Agger Tange; potom severným smerom pozdĺž západného pobrežia Jutského polostrova na miesto na 57° 00′ severnej zemepisnej šírky, potom na západ po 8° 00′ východnej zemepisnej šírky; potom na sever po 57° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 7° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po pobrežie Nórska; potom severozápadným smerom pozdĺž pobrežia Nórska do východiskového bodu.

| — | ICES štatistická časť IV a

  Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na pobreží Nórska na 62° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 3° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po pobrežie Škótska; potom východným a južným smerom pozdĺž pobrežia Škótska na miesto na 57° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 7° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po pobrežie Nórska; potom severozápadným smerom pozdĺž pobrežia Nórska do východiskového bodu. |
| --- | --- |

—

ICES štatistická časť IV a

Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na pobreží Nórska na 62° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 3° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po pobrežie Škótska; potom východným a južným smerom pozdĺž pobrežia Škótska na miesto na 57° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 7° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po pobrežie Nórska; potom severozápadným smerom pozdĺž pobrežia Nórska do východiskového bodu.

| — | ICES štatistická časť IV b

  Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na západnom pobreží Dánska na 57° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 8° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po 57° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom západne k pobrežiu Škótska; potom južným smerom pozdĺž pobrežia Škótska a Anglicka po miesto na 53° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po pobrežie Nemecka; potom severovýchodným smerom pozdĺž pobrežia Jutského polostrova po Thyboroen; potom južným a východným smerom pozdĺž južného pobrežia Limfjordu to Egenseklosterský bod; potom cez východný vstup Limfjordu po Hals; potom západným smerom pozdĺž severného pobrežia Limfjordu po najjužnejší bod Agger Tange; potom severným smerom pozdĺž západného pobrežia Jutského polostrova do východiskového bodu. |
| --- | --- |

—

ICES štatistická časť IV b

Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na západnom pobreží Dánska na 57° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 8° 00′ východnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po 57° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom západne k pobrežiu Škótska; potom južným smerom pozdĺž pobrežia Škótska a Anglicka po miesto na 53° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po pobrežie Nemecka; potom severovýchodným smerom pozdĺž pobrežia Jutského polostrova po Thyboroen; potom južným a východným smerom pozdĺž južného pobrežia Limfjordu to Egenseklosterský bod; potom cez východný vstup Limfjordu po Hals; potom západným smerom pozdĺž severného pobrežia Limfjordu po najjužnejší bod Agger Tange; potom severným smerom pozdĺž západného pobrežia Jutského polostrova do východiskového bodu.

| — | ICES štatistická časť IV c

  Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na západnom pobreží Nemecka na 53° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po pobrežie Anglicka; potom južným smerom na miesto na 51° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po pobrežie Francúzska; potom severovýchodným smerom pozdĺž pobrežia Francúzska, Belgicka, Holandska a Nemecka do východiskového bodu. |
| --- | --- |

—

ICES štatistická časť IV c

Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na západnom pobreží Nemecka na 53° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po pobrežie Anglicka; potom južným smerom na miesto na 51° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po pobrežie Francúzska; potom severovýchodným smerom pozdĺž pobrežia Francúzska, Belgicka, Holandska a Nemecka do východiskového bodu.

ICES štatistická podoblasť V

Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na 68° 00′ severnej zemepisnej šírky, 11° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na západ po 27° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 62° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 15° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 60° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 5° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po 60° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 4° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po 63° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 11° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po východiskový bod.

| — | ICES štatistická časť V a

  Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na 68° 00′ severnej zemepisnej šírky, 11° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na západ po 27° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 62° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 15° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po 63° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 11° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po východiskový bod.






  — | ICES štatistická podčasť V a 1

  Oblasť vnútri obdĺžnika vymedzeného týmito súradnicami:






  Zemepisná šírka | Zemepisná dĺžka |
| --- | --- | --- | --- |
| 63.00 S | 24.00 Z |
| 62.00 S | 24.00 Z |
| 62.00 S | 27.00 Z |
| 63.00 S | 27.00 Z |
| 63.00 S | 24.00 Z |

—

ICES štatistická časť V a

Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na 68° 00′ severnej zemepisnej šírky, 11° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na západ po 27° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 62° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 15° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po 63° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 11° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po východiskový bod.

—

ICES štatistická podčasť V a 1

Oblasť vnútri obdĺžnika vymedzeného týmito súradnicami:

Zemepisná šírka

Zemepisná dĺžka

63.00 S

24.00 Z

62.00 S

24.00 Z

62.00 S

27.00 Z

63.00 S

27.00 Z

63.00 S

24.00 Z

| — | ICES štatistická podčasť V a 2

  Tá časť spadajúca pod časť V a nezahrnutá do podčasti V a 1. |
| --- | --- |

—

ICES štatistická podčasť V a 2

Tá časť spadajúca pod časť V a nezahrnutá do podčasti V a 1.

| — | ICES štatistická časť V b

  Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na 63° 00′ severnej zemepisnej šírky, 4° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na západ po 15° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 60° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 5° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po 60° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 4° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po východiskový bod.






  — | ICES štatistická podčasť V b 1

  Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na 63° 00′ severnej zemepisnej šírky, 4° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na západ po 15° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 60° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 10° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po 61° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 8° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom pozdĺž loxodrómy na miesto na 61° 15′ severnej zemepisnej šírky, 7° 30′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 60° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 8° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 60° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 5° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po 60° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 4° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po východiskový bod.






  — | ICES štatistická podčasť V b 1 a
  Tá časť spadajúca pod podčasť V b 1 ohraničená hranicou spájajúcou tieto súradnice:






  Zemepisná šírka | Zemepisná dĺžka |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 60.49 S | 15.00 Z |
| 60.71 S | 13.99 Z |
| 60.15 S | 13.29 Z |
| 60.00 S | 13.50 Z |
| 60.00 S | 15.00 Z |
| 60.49 S | 15.00 Z |

—

ICES štatistická časť V b

Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na 63° 00′ severnej zemepisnej šírky, 4° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na západ po 15° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 60° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 5° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po 60° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 4° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po východiskový bod.

—

ICES štatistická podčasť V b 1

Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na 63° 00′ severnej zemepisnej šírky, 4° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na západ po 15° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 60° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 10° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po 61° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 8° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom pozdĺž loxodrómy na miesto na 61° 15′ severnej zemepisnej šírky, 7° 30′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 60° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 8° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 60° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 5° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po 60° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 4° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po východiskový bod.

—

ICES štatistická podčasť V b 1 a

Tá časť spadajúca pod podčasť V b 1 ohraničená hranicou spájajúcou tieto súradnice:

Zemepisná šírka

Zemepisná dĺžka

60.49 S

15.00 Z

60.71 S

13.99 Z

60.15 S

13.29 Z

60.00 S

13.50 Z

60.00 S

15.00 Z

60.49 S

15.00 Z

| — | ICES štatistická podčasť V b 1 b
  Tá časť spadajúca pod podčasť V b 1, ktorá nie je zahrnutá do podčasti V b 1 a. |
| --- | --- |

—

ICES štatistická podčasť V b 1 b

Tá časť spadajúca pod podčasť V b 1, ktorá nie je zahrnutá do podčasti V b 1 a.

| — | ICES štatistická podčasť V b 2

  Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na 60° 00′ severnej zemepisnej šírky, 10° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po 61° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 8° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom pozdĺž loxodrómy na miesto na 61° 15′ severnej zemepisnej šírky, 7° 30′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 60° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 8° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 60° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po východiskový bod. |
| --- | --- |

—

ICES štatistická podčasť V b 2

Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na 60° 00′ severnej zemepisnej šírky, 10° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po 61° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 8° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom pozdĺž loxodrómy na miesto na 61° 15′ severnej zemepisnej šírky, 7° 30′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 60° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 8° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 60° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po východiskový bod.

ICES štatistická podoblasť VI

Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na severnom pobreží Škótska na 4° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po 60° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 5° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 60° 00′ severnej zemepisnej šírky, potom na západ po 18° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 54° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po pobrežie Írska; potom severným a východným smerom pozdĺž pobrežia Írska a Severného Írska na miesto na východnom pobreží Severného Írska na 55° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po pobrežie Škótska; potom severným smerom pozdĺž západného pobrežia Škótska do východiskového bodu.

| — | ICES štatistická časť VI a

  Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na severnom pobreží Škótska na 4° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po 60° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 5° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 60° 00′ severnej zemepisnej šírky, potom na západ po 12° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 54° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po pobrežie Írska; potom severným a východným smerom pozdĺž pobrežia Írska a Severného Írska na miesto na východnom pobreží Severného Írska na 55° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po pobrežie Škótska; potom severným smerom pozdĺž západného pobrežia Škótska do východiskového bodu. |
| --- | --- |

—

ICES štatistická časť VI a

Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na severnom pobreží Škótska na 4° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po 60° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 5° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 60° 00′ severnej zemepisnej šírky, potom na západ po 12° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 54° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po pobrežie Írska; potom severným a východným smerom pozdĺž pobrežia Írska a Severného Írska na miesto na východnom pobreží Severného Írska na 55° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po pobrežie Škótska; potom severným smerom pozdĺž západného pobrežia Škótska do východiskového bodu.

| — | ICES štatistická časť VI b

  Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste 60° 00′ severnej zemepisnej šírky, 12° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na západ po 18° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 54° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 12° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever do východiskového bodu.






  — | ICES štatistická podčasť VI b 1

  Tá časť spadajúca pod časť VI b, ktorá je ohraničená hranicou spájajúcou tieto súradnice:






  Zemepisná šírka | Zemepisná dĺžka |
| --- | --- | --- | --- |
| 54.50 S | 18.00 Z |
| 60.00 S | 18.00 Z |
| 60.00 S | 13.50 Z |
| 60.15 S | 13.29 Z |
| 59.65 S | 13.99 Z |
| 59.01 S | 14.57 Z |
| 58.51 S | 14.79 Z |
| 57.87 S | 14.88 Z |
| 57.01 S | 14.63 Z |
| 56.57 S | 14.34 Z |
| 56.50 S | 14.44 Z |
| 56.44 S | 14.54 Z |
| 56.37 S | 14.62 Z |
| 56.31 S | 14.72 Z |
| 56.24 S | 14.80 Z |
| 56.17 S | 14.89 Z |
| 56.09 S | 14.97 Z |
| 56.02 S | 15.04 Z |
| 55.95 S | 15.11 Z |
| 55.88 S | 15.19 Z |
| 55.80 S | 15.27 Z |
| 55.73 S | 15.34 Z |
| 55.65 S | 15.41 Z |
| 55.57 S | 15.47 Z |
| 55.50 S | 15.54 Z |
| 55.42 S | 15.60 Z |
| 55.34 S | 15.65 Z |
| 55.26 S | 15.70 Z |
| 55.18 S | 15.75 Z |
| 55.09 S | 15.79 Z |
| 55.01 S | 15.83 Z |
| 54.93 S | 15.87 Z |
| 54.84 S | 15.90 Z |
| 54.76 S | 15.92 Z |
| 54.68 S | 15.95 Z |
| 54.59 S | 15.97 Z |
| 54.51 S | 15.99 Z |
| 54.50 S | 15.99 Z |
| 54.50 S | 18.00 Z |

—

ICES štatistická časť VI b

Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste 60° 00′ severnej zemepisnej šírky, 12° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na západ po 18° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 54° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 12° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever do východiskového bodu.

—

ICES štatistická podčasť VI b 1

Tá časť spadajúca pod časť VI b, ktorá je ohraničená hranicou spájajúcou tieto súradnice:

Zemepisná šírka

Zemepisná dĺžka

54.50 S

18.00 Z

60.00 S

18.00 Z

60.00 S

13.50 Z

60.15 S

13.29 Z

59.65 S

13.99 Z

59.01 S

14.57 Z

58.51 S

14.79 Z

57.87 S

14.88 Z

57.01 S

14.63 Z

56.57 S

14.34 Z

56.50 S

14.44 Z

56.44 S

14.54 Z

56.37 S

14.62 Z

56.31 S

14.72 Z

56.24 S

14.80 Z

56.17 S

14.89 Z

56.09 S

14.97 Z

56.02 S

15.04 Z

55.95 S

15.11 Z

55.88 S

15.19 Z

55.80 S

15.27 Z

55.73 S

15.34 Z

55.65 S

15.41 Z

55.57 S

15.47 Z

55.50 S

15.54 Z

55.42 S

15.60 Z

55.34 S

15.65 Z

55.26 S

15.70 Z

55.18 S

15.75 Z

55.09 S

15.79 Z

55.01 S

15.83 Z

54.93 S

15.87 Z

54.84 S

15.90 Z

54.76 S

15.92 Z

54.68 S

15.95 Z

54.59 S

15.97 Z

54.51 S

15.99 Z

54.50 S

15.99 Z

54.50 S

18.00 Z

| — | ICES štatistická podčasť VI b 2

  Tá časť spadajúca pod časť VI b nezahrnutá do podčasti VI b 1. |
| --- | --- |

—

ICES štatistická podčasť VI b 2

Tá časť spadajúca pod časť VI b nezahrnutá do podčasti VI b 1.

ICES štatistická podoblasť VII

Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na západnom pobreží Írska na 54° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 18° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 48° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po pobrežie Francúzska; potom severným a severovýchodným smerom pozdĺž pobrežia Francúzska na miesto na 51° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po juhovýchodné pobrežie Anglicka; potom západným a severným smerom pozdĺž pobrežia Anglicka, Walesu a Škótska na miesto na západnom pobreží Škótska na 55° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po pobrežie Severného Írska; potom severným a západným smerom pozdĺž pobrežia Severného Írska a Írska do východiskového bodu.

| — | ICES štatistická časť VII a

  Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na západnom pobreží Škótska po 55° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po pobrežie Severného Írska; potom južným smerom pozdĺž pobrežia Severného Írska a Írska po miesto na juhovýchodnom pobreží Írska na 52° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po pobrežie Walesu; potom severovýchodným a severným smerom pozdĺž pobrežia Walesu, Anglicka a Škótska do východiskového bodu. |
| --- | --- |

—

ICES štatistická časť VII a

Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na západnom pobreží Škótska po 55° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po pobrežie Severného Írska; potom južným smerom pozdĺž pobrežia Severného Írska a Írska po miesto na juhovýchodnom pobreží Írska na 52° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po pobrežie Walesu; potom severovýchodným a severným smerom pozdĺž pobrežia Walesu, Anglicka a Škótska do východiskového bodu.

| — | ICES štatistická časť VII b

  Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na západnom pobreží Írska na 54° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 12° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 52° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po pobrežie Írska; potom severným smerom pozdĺž západného pobrežia Írska do východiskového bodu. |
| --- | --- |

—

ICES štatistická časť VII b

Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na západnom pobreží Írska na 54° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 12° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 52° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po pobrežie Írska; potom severným smerom pozdĺž západného pobrežia Írska do východiskového bodu.

| — | ICES štatistická časť VII c

  Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na 54° 30′ severnej zemepisnej šírky, 12° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na západ po 18° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 52° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 12° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po východiskový bod.






  — | ICES štatistická podčasť VII c 1

  Tá časť spadajúca pod časť VII c ktorá je ohraničená týmito súradnicami:






  Zemepisná šírka | Zemepisná dĺžka |
| --- | --- | --- | --- |
| 54.50 S | 15.99 Z |
| 54.42 S | 15.99 Z |
| 54.34 S | 16.00 Z |
| 54.25 S | 16.01 Z |
| 54.17 S | 16.01 Z |
| 54.08 S | 16.01 Z |
| 53.99 S | 16.00 Z |
| 53.91 S | 15.99 Z |
| 53.82 S | 15.97 Z |
| 53.74 S | 15.96 Z |
| 53.66 S | 15.94 Z |
| 53.57 S | 15.91 Z |
| 53.49 S | 15.90 Z |
| 53.42 S | 15.89 Z |
| 53.34 S | 15.88 Z |
| 53.26 S | 15.86 Z |
| 53.18 S | 15.84 Z |
| 53.10 S | 15.88 Z |
| 53.02 S | 15.92 Z |
| 52.94 S | 15.95 Z |
| 52.86 S | 15.98 Z |
| 52.77 S | 16.00 Z |
| 52.69 S | 16.02 Z |
| 52.61 S | 16.04 Z |
| 52.52 S | 16.06 Z |
| 52.50 S | 16.06 Z |
| 52.50 S | 18.00 Z |
| 54.50 S | 18.00 Z |
| 54.50 S | 15.99 Z |

—

ICES štatistická časť VII c

Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na 54° 30′ severnej zemepisnej šírky, 12° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na západ po 18° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 52° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 12° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po východiskový bod.

—

ICES štatistická podčasť VII c 1

Tá časť spadajúca pod časť VII c ktorá je ohraničená týmito súradnicami:

Zemepisná šírka

Zemepisná dĺžka

54.50 S

15.99 Z

54.42 S

15.99 Z

54.34 S

16.00 Z

54.25 S

16.01 Z

54.17 S

16.01 Z

54.08 S

16.01 Z

53.99 S

16.00 Z

53.91 S

15.99 Z

53.82 S

15.97 Z

53.74 S

15.96 Z

53.66 S

15.94 Z

53.57 S

15.91 Z

53.49 S

15.90 Z

53.42 S

15.89 Z

53.34 S

15.88 Z

53.26 S

15.86 Z

53.18 S

15.84 Z

53.10 S

15.88 Z

53.02 S

15.92 Z

52.94 S

15.95 Z

52.86 S

15.98 Z

52.77 S

16.00 Z

52.69 S

16.02 Z

52.61 S

16.04 Z

52.52 S

16.06 Z

52.50 S

16.06 Z

52.50 S

18.00 Z

54.50 S

18.00 Z

54.50 S

15.99 Z

| — | ICES štatistická podčasť VII c 2

  Tá časť spadajúca pod časť VII c, ktorá nie je zahrnutá do podčasti VII c 1. |
| --- | --- |

—

ICES štatistická podčasť VII c 2

Tá časť spadajúca pod časť VII c, ktorá nie je zahrnutá do podčasti VII c 1.

| — | ICES štatistická časť VII d

  Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na západnom pobreží Francúzska na 51° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po pobrežie Anglicka; potom západným smerom pozdĺž južného pobrežia Anglicka po 2° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po pobrežie Francúzska na Cap de la Hague; potom severovýchodným smerom pozdĺž pobrežia Francúzska do východiskového bodu. |
| --- | --- |

—

ICES štatistická časť VII d

Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na západnom pobreží Francúzska na 51° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po pobrežie Anglicka; potom západným smerom pozdĺž južného pobrežia Anglicka po 2° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po pobrežie Francúzska na Cap de la Hague; potom severovýchodným smerom pozdĺž pobrežia Francúzska do východiskového bodu.

| — | ICES štatistická časť VII e

  Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na južnom pobreží Anglicka na 2° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom južným a západným smerom pozdĺž pobrežia Anglicka do bodu na juhozápadnom pobreží na 50° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 7° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 49° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 5° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 48° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po pobrežie Francúzska; potom severným a severovýchodným smerom pozdĺž pobrežia Francúzska do Cap de la Hague; potom na sever do východiskového bodu. |
| --- | --- |

—

ICES štatistická časť VII e

Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na južnom pobreží Anglicka na 2° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom južným a západným smerom pozdĺž pobrežia Anglicka do bodu na juhozápadnom pobreží na 50° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 7° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 49° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 5° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 48° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po pobrežie Francúzska; potom severným a severovýchodným smerom pozdĺž pobrežia Francúzska do Cap de la Hague; potom na sever do východiskového bodu.

| — | ICES štatistická časť VII f

  Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na južnom pobreží Walesu na 5° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 51° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 6° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 50° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 7° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 50° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po pobrežie Anglicka; potom pozdĺž juhozápadného pobrežia Anglicka a južného pobrežia Walesu do východiskového bodu. |
| --- | --- |

—

ICES štatistická časť VII f

Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na južnom pobreží Walesu na 5° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 51° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 6° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 50° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 7° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 50° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po pobrežie Anglicka; potom pozdĺž juhozápadného pobrežia Anglicka a južného pobrežia Walesu do východiskového bodu.

| — | ICES štatistická časť VII g

  Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na západnom pobreží Walesu na 52° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po juhovýchodné pobrežie Írska; potom juhozápadným smerom pozdĺž pobrežia Írska na miesto na 9° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 50° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 7° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po 50° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 6° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po 51° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 5° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po južné pobrežie Walesu; potom severozápadným smerom pozdĺž pobrežia Walesu do východiskového bodu. |
| --- | --- |

—

ICES štatistická časť VII g

Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na západnom pobreží Walesu na 52° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po juhovýchodné pobrežie Írska; potom juhozápadným smerom pozdĺž pobrežia Írska na miesto na 9° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 50° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 7° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po 50° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 6° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po 51° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 5° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po južné pobrežie Walesu; potom severozápadným smerom pozdĺž pobrežia Walesu do východiskového bodu.

| — | ICES štatistická časť VII h

  Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na 50° 00′ severnej zemepisnej šírky, 7° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na západ po 9° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 48° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 5° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po 49° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 7° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever do východiskového bodu. |
| --- | --- |

—

ICES štatistická časť VII h

Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na 50° 00′ severnej zemepisnej šírky, 7° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na západ po 9° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 48° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 5° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po 49° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 7° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever do východiskového bodu.

| — | ICES štatistická časť VII j

  Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na západnom pobreží Írska na 52° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 12° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 48° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 9° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po južné pobrežie Írska; potom severným smerom pozdĺž pobrežia Írska do východiskového bodu.






  — | ICES štatistická podčasť VII j 1

  Tá časť spadajúca pod časť VII j, ktorá je ohraničená hranicou spájajúcou tieto súradnice:






  Zemepisná šírka | Zemepisná dĺžka |
| --- | --- | --- | --- |
| 48.43 S | 12.00 Z |
| 48.42 S | 11.99 Z |
| 48.39 S | 11.87 Z |
| 48.36 S | 11.75 Z |
| 48.33 S | 11.64 Z |
| 48.30 S | 11.52 Z |
| 48.27 S | 11.39 Z |
| 48.25 S | 11.27 Z |
| 48.23 S | 11.14 Z |
| 48.21 S | 11.02 Z |
| 48.19 S | 10.89 Z |
| 48.17 S | 10.77 Z |
| 48.03 S | 10.68 Z |
| 48.00 S | 10.64 Z |
| 48.00 S | 12.00 Z |
| 48.43 S | 12.00 Z |

—

ICES štatistická časť VII j

Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na západnom pobreží Írska na 52° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 12° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 48° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 9° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po južné pobrežie Írska; potom severným smerom pozdĺž pobrežia Írska do východiskového bodu.

—

ICES štatistická podčasť VII j 1

Tá časť spadajúca pod časť VII j, ktorá je ohraničená hranicou spájajúcou tieto súradnice:

Zemepisná šírka

Zemepisná dĺžka

48.43 S

12.00 Z

48.42 S

11.99 Z

48.39 S

11.87 Z

48.36 S

11.75 Z

48.33 S

11.64 Z

48.30 S

11.52 Z

48.27 S

11.39 Z

48.25 S

11.27 Z

48.23 S

11.14 Z

48.21 S

11.02 Z

48.19 S

10.89 Z

48.17 S

10.77 Z

48.03 S

10.68 Z

48.00 S

10.64 Z

48.00 S

12.00 Z

48.43 S

12.00 Z

| — | ICES štatistická podčasť VII j 2

  Tá časť spadajúca pod časť VII j, ktorá nepatrí do podčasti VII j 1. |
| --- | --- |

—

ICES štatistická podčasť VII j 2

Tá časť spadajúca pod časť VII j, ktorá nepatrí do podčasti VII j 1.

| — | ICES štatistická časť VII k

  Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na 52° 30′ severnej zemepisnej šírky, 12° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na západ po 18° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 48° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 12° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever do východiskového bodu.






  — | ICES štatistická podčasť VII k 1

  Tá časť spadajúca pod časť VII k vymedzená hranicami spájajúcimi tieto súradnice:






  Zemepisná šírka | Zemepisná dĺžka |
| --- | --- | --- | --- |
| 48.00 S | 18.00 Z |
| 52.50 S | 18.00 Z |
| 52.50 S | 16.06 Z |
| 52.44 S | 16.07 Z |
| 52.36 S | 16.08 Z |
| 52.27 S | 16.09 Z |
| 52.19 S | 16.09 Z |
| 52.11 S | 16.09 Z |
| 52.02 S | 16.08 Z |
| 51.94 S | 16.07 Z |
| 51.85 S | 16.07 Z |
| 51.77 S | 16.05 Z |
| 51.68 S | 16.04 Z |
| 51.60 S | 16.02 Z |
| 51.52 S | 15.99 Z |
| 51.43 S | 15.96 Z |
| 51.34 S | 15.93 Z |
| 51.27 S | 15.90 Z |
| 51.18 S | 15.86 Z |
| 51.10 S | 15.82 Z |
| 51.02 S | 15.77 Z |
| 50.94 S | 15.73 Z |
| 50.86 S | 15.68 Z |
| 50.78 S | 15.63 Z |
| 50.70 S | 15.57 Z |
| 50.62 S | 15.52 Z |
| 50.54 S | 15.47 Z |
| 50.47 S | 15.42 Z |
| 50.39 S | 15.36 Z |
| 50.32 S | 15.30 Z |
| 50.24 S | 15.24 Z |
| 50.17 S | 15.17 Z |
| 50.10 S | 15.11 Z |
| 50.03 S | 15.04 Z |
| 49.96 S | 14.97 Z |
| 49.89 S | 14.89 Z |
| 49.82 S | 14.82 Z |
| 49.75 S | 14.74 Z |
| 49.69 S | 14.65 Z |
| 49.62 S | 14.57 Z |
| 49.56 S | 14.48 Z |
| 49.50 S | 14.39 Z |
| 49.44 S | 14.30 Z |
| 49.38 S | 14.22 Z |
| 49.32 S | 14.13 Z |
| 49.27 S | 14.04 Z |
| 49.21 S | 13.95 Z |
| 49.15 S | 13.86 Z |
| 49.10 S | 13.77 Z |
| 49.05 S | 13.67 Z |
| 49.00 S | 13.57 Z |
| 48.95 S | 13.47 Z |
| 48.90 S | 13.37 Z |
| 48.86 S | 13.27 Z |
| 48.81 S | 13.17 Z |
| 48.77 S | 13.07 Z |
| 48.73 S | 12.96 Z |
| 48.69 S | 12.85 Z |
| 48.65 S | 12.74 Z |
| 48.62 S | 12.64 Z |
| 48.58 S | 12.54 Z |
| 48.55 S | 12.43 Z |
| 48.52 S | 12.32 Z |
| 48.49 S | 12.22 Z |
| 48.46 S | 12.11 Z |
| 48.43 S | 12.00 Z |
| 48.00 S | 18.00 Z |

—

ICES štatistická časť VII k

Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na 52° 30′ severnej zemepisnej šírky, 12° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na západ po 18° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 48° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 12° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever do východiskového bodu.

—

ICES štatistická podčasť VII k 1

Tá časť spadajúca pod časť VII k vymedzená hranicami spájajúcimi tieto súradnice:

Zemepisná šírka

Zemepisná dĺžka

48.00 S

18.00 Z

52.50 S

18.00 Z

52.50 S

16.06 Z

52.44 S

16.07 Z

52.36 S

16.08 Z

52.27 S

16.09 Z

52.19 S

16.09 Z

52.11 S

16.09 Z

52.02 S

16.08 Z

51.94 S

16.07 Z

51.85 S

16.07 Z

51.77 S

16.05 Z

51.68 S

16.04 Z

51.60 S

16.02 Z

51.52 S

15.99 Z

51.43 S

15.96 Z

51.34 S

15.93 Z

51.27 S

15.90 Z

51.18 S

15.86 Z

51.10 S

15.82 Z

51.02 S

15.77 Z

50.94 S

15.73 Z

50.86 S

15.68 Z

50.78 S

15.63 Z

50.70 S

15.57 Z

50.62 S

15.52 Z

50.54 S

15.47 Z

50.47 S

15.42 Z

50.39 S

15.36 Z

50.32 S

15.30 Z

50.24 S

15.24 Z

50.17 S

15.17 Z

50.10 S

15.11 Z

50.03 S

15.04 Z

49.96 S

14.97 Z

49.89 S

14.89 Z

49.82 S

14.82 Z

49.75 S

14.74 Z

49.69 S

14.65 Z

49.62 S

14.57 Z

49.56 S

14.48 Z

49.50 S

14.39 Z

49.44 S

14.30 Z

49.38 S

14.22 Z

49.32 S

14.13 Z

49.27 S

14.04 Z

49.21 S

13.95 Z

49.15 S

13.86 Z

49.10 S

13.77 Z

49.05 S

13.67 Z

49.00 S

13.57 Z

48.95 S

13.47 Z

48.90 S

13.37 Z

48.86 S

13.27 Z

48.81 S

13.17 Z

48.77 S

13.07 Z

48.73 S

12.96 Z

48.69 S

12.85 Z

48.65 S

12.74 Z

48.62 S

12.64 Z

48.58 S

12.54 Z

48.55 S

12.43 Z

48.52 S

12.32 Z

48.49 S

12.22 Z

48.46 S

12.11 Z

48.43 S

12.00 Z

48.00 S

18.00 Z

| — | ICES štatistická podčasť VII k 2

  Tá časť spadajúca pod časť VII k, ktorá nie je zahrnutá do podčasti VII k 1. |
| --- | --- |

—

ICES štatistická podčasť VII k 2

Tá časť spadajúca pod časť VII k, ktorá nie je zahrnutá do podčasti VII k 1.

ICES štatistická podoblasť VIII

Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na západnom pobreží Francúzska na 48° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 18° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 43° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po západné pobrežie Španielska; potom severným smerom pozdĺž pobreží Španielska a Francúzska do východiskového bodu.

| — | ICES štatistická časť VIII a

  Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na západnom pobreží Francúzska na 48° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 8° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 47° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 6° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 47° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 5° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 46° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po pobrežie Francúzska; potom severozápadným smerom pozdĺž pobrežia Francúzska do východiskového bodu |
| --- | --- |

—

ICES štatistická časť VIII a

Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na západnom pobreží Francúzska na 48° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 8° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 47° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 6° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 47° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 5° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 46° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po pobrežie Francúzska; potom severozápadným smerom pozdĺž pobrežia Francúzska do východiskového bodu

| — | ICES štatistická časť VIII b

  Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na západnom pobreží Francúzska na 46° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ 4° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 45° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 3° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 44° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 2° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po severné pobrežie Španielska; potom pozdĺž severného pobrežia Španielska a západného pobrežia Francúzska do východiskového bodu. |
| --- | --- |

—

ICES štatistická časť VIII b

Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na západnom pobreží Francúzska na 46° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ 4° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 45° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 3° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 44° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 2° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po severné pobrežie Španielska; potom pozdĺž severného pobrežia Španielska a západného pobrežia Francúzska do východiskového bodu.

| — | ICES štatistická časť VIII c

  Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na severnom pobreží Španielska na 2° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po 44° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 11° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 43° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po západné pobrežie Španielska; potom severným a východným smerom pozdĺž pobrežia Španielska do východiskového bodu. |
| --- | --- |

—

ICES štatistická časť VIII c

Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na severnom pobreží Španielska na 2° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po 44° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 11° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 43° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po západné pobrežie Španielska; potom severným a východným smerom pozdĺž pobrežia Španielska do východiskového bodu.

| — | ICES štatistická časť VIII d

  Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na 48°00′ severnej zemepisnej šírky, 8° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na západ po 11° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 44° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 3° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po 45° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 4° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po 46° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 5° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po 47° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 6° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po 47° 30′ severnej zemepisnej šírky, potom na západ po 8° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever do východiskového bodu.






  — | ICES štatistická podčasť VIII d 1

  Tá časť spadajúca pod časť VIII d d ktorá je ohraničená hranicou spájajúcou tieto súradnice:






  Zemepisná šírka | Zemepisná dĺžka |
| --- | --- | --- | --- |
| 48.00 S | 11.00 Z |
| 48.00 S | 10.64 Z |
| 47.77 S | 10.37 Z |
| 47.45 S | 09.89 Z |
| 46.88 S | 09.62 Z |
| 46.34 S | 10.95 Z |
| 46.32 S | 11.00 Z |
| 48.00 S | 11.00 Z |

—

ICES štatistická časť VIII d

Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na 48°00′ severnej zemepisnej šírky, 8° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na západ po 11° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 44° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 3° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po 45° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 4° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po 46° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 5° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po 47° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 6° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po 47° 30′ severnej zemepisnej šírky, potom na západ po 8° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever do východiskového bodu.

—

ICES štatistická podčasť VIII d 1

Tá časť spadajúca pod časť VIII d d ktorá je ohraničená hranicou spájajúcou tieto súradnice:

Zemepisná šírka

Zemepisná dĺžka

48.00 S

11.00 Z

48.00 S

10.64 Z

47.77 S

10.37 Z

47.45 S

09.89 Z

46.88 S

09.62 Z

46.34 S

10.95 Z

46.32 S

11.00 Z

48.00 S

11.00 Z

| — | ICES štatistická podčasť VIII d 2

  Tá časť spadajúca pod časť VIII d nezahrnutá do podčasti VIII d 1. |
| --- | --- |

—

ICES štatistická podčasť VIII d 2

Tá časť spadajúca pod časť VIII d nezahrnutá do podčasti VIII d 1.

| — | ICES štatistická časť VIII e

  Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na 48° 00′ severnej zemepisnej šírky, 11° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na západ po 18° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 43° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 11° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever do východiskového bodu.






  — | ICES štatistická podčasť VIII e 1

  Tá časť spadajúca pod časť VIII e ohraničená hranicou spájajúcou tieto súradnice:






  Zemepisná šírka | Zemepisná dĺžka |
| --- | --- | --- | --- |
| 43.00 S | 18.00 Z |
| 48.00 S | 18.00 Z |
| 48.00 S | 11.00 Z |
| 46.32 S | 11.00 Z |
| 44.72 S | 13.31 Z |
| 44.07 S | 13.49 Z |
| 43.00 S | 13.80 Z |

—

ICES štatistická časť VIII e

Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na 48° 00′ severnej zemepisnej šírky, 11° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na západ po 18° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 43° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 11° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever do východiskového bodu.

—

ICES štatistická podčasť VIII e 1

Tá časť spadajúca pod časť VIII e ohraničená hranicou spájajúcou tieto súradnice:

Zemepisná šírka

Zemepisná dĺžka

43.00 S

18.00 Z

48.00 S

18.00 Z

48.00 S

11.00 Z

46.32 S

11.00 Z

44.72 S

13.31 Z

44.07 S

13.49 Z

43.00 S

13.80 Z

| — | ICES štatistická podčasť VIII e 2

  Tá časť spadajúca pod časť VIII e nezahrnutá do podčasti VIII e 1. |
| --- | --- |

—

ICES štatistická podčasť VIII e 2

Tá časť spadajúca pod časť VIII e nezahrnutá do podčasti VIII e 1.

ICES štatistická podoblasť IX

Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na severozápadnom pobreží Španielska na 43° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 18° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 36° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po miesto na južnom pobreží Španielska (Punta Marroquiská úžina) na 5° 36′ západnej zemepisnej dĺžky; potom severozápadným smerom pozdĺž juhozápadného pobrežia Španielska, pobrežia Portugalska a severozápadného pobrežia Španielska do východiskového bodu.

| — | ICES štatistická časť IX a

  Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na severozápadnom pobreží Španielska na 43° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 11° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 36° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po miesto na južnom pobreží Španielska (Punta Marroquiská úžina) na 5° 36′ západnej zemepisnej dĺžky; potom severozápadným smerom pozdĺž juhozápadného pobrežia Španielska, pobrežia Portugalska a severozápadného pobrežia Španielska do východiskového bodu. |
| --- | --- |

—

ICES štatistická časť IX a

Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na severozápadnom pobreží Španielska na 43° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 11° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 36° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po miesto na južnom pobreží Španielska (Punta Marroquiská úžina) na 5° 36′ západnej zemepisnej dĺžky; potom severozápadným smerom pozdĺž juhozápadného pobrežia Španielska, pobrežia Portugalska a severozápadného pobrežia Španielska do východiskového bodu.

| — | ICES štatistická časť IX b

  Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na 43° 00′ severnej zemepisnej šírky, 11° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na západ po 18° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 36° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 11° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever do východiskového bodu.






  — | ICES štatistická podčasť IX b 1

  Tá časť spadajúca pod časť IX b ohraničená čiarami spájajúcimi tieto body:






  Zemepisná šírka | Zemepisná dĺžka |
| --- | --- | --- | --- |
| 43.00 S | 18.00 Z |
| 43.00 S | 13.80 Z |
| 42.88 S | 13.84 Z |
| 42.04 S | 13.64 Z |
| 41.38 S | 13.27 Z |
| 41.13 S | 13.27 Z |
| 40.06 S | 13.49 Z |
| 38.75 S | 13.78 Z |
| 38.17 S | 13.69 Z |
| 36.03 S | 12.73 Z |
| 36.04 S | 15.30 Z |
| 36.02 S | 17.90 Z |
| 36.00 S | 18.00 Z |
| 43.00 S | 18.00 Z |

—

ICES štatistická časť IX b

Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na 43° 00′ severnej zemepisnej šírky, 11° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na západ po 18° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 36° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 11° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever do východiskového bodu.

—

ICES štatistická podčasť IX b 1

Tá časť spadajúca pod časť IX b ohraničená čiarami spájajúcimi tieto body:

Zemepisná šírka

Zemepisná dĺžka

43.00 S

18.00 Z

43.00 S

13.80 Z

42.88 S

13.84 Z

42.04 S

13.64 Z

41.38 S

13.27 Z

41.13 S

13.27 Z

40.06 S

13.49 Z

38.75 S

13.78 Z

38.17 S

13.69 Z

36.03 S

12.73 Z

36.04 S

15.30 Z

36.02 S

17.90 Z

36.00 S

18.00 Z

43.00 S

18.00 Z

| — | ICES štatistická podčasť IX b 2

  Tá časť spadajúca pod časť IX b nezahrnutá do podčasti IX b 1. |
| --- | --- |

—

ICES štatistická podčasť IX b 2

Tá časť spadajúca pod časť IX b nezahrnutá do podčasti IX b 1.

ICES štatistická podoblasť X

Vody ohraničené hranicou začínajúcou v bode na 48° 00′ severnej zemepisnej šírky, 18° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na západ po 42° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 36° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 18° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever do východiskového bodu.

| — | ICES štatistická časť X a

  Tá časť podoblasti X, ktorá leží južne od 43° severnej zemepisnej šírky.






  — | ICES štatistická podčasť X a 1

  Tá časť spadajúca pod časť X a ohraničená čiarou spájajúcou tieto súradnice:






  Zemepisná šírka | Zemepisná dĺžka |
| --- | --- | --- | --- |
| 36.00 S | 18.00 Z |
| 36.00 S | 22.25 Z |
| 37.58 S | 20.62 Z |
| 39.16 S | 21.32 Z |
| 40.97 S | 23.91 Z |
| 41.35 S | 24.65 Z |
| 41.91 S | 25.79 Z |
| 42.34 S | 28.45 Z |
| 42.05 S | 29.95 Z |
| 41.02 S | 35.11 Z |
| 40.04 S | 35.26 Z |
| 38.74 S | 35.48 Z |
| 36.03 S | 31.76 Z |
| 36.00 S | 32.03 Z |
| 36.00 S | 42.00 Z |
| 43.00 S | 42.00 Z |
| 43.00 S | 18.00 Z |
| 36.00 S | 18.00 Z |

—

ICES štatistická časť X a

Tá časť podoblasti X, ktorá leží južne od 43° severnej zemepisnej šírky.

—

ICES štatistická podčasť X a 1

Tá časť spadajúca pod časť X a ohraničená čiarou spájajúcou tieto súradnice:

Zemepisná šírka

Zemepisná dĺžka

36.00 S

18.00 Z

36.00 S

22.25 Z

37.58 S

20.62 Z

39.16 S

21.32 Z

40.97 S

23.91 Z

41.35 S

24.65 Z

41.91 S

25.79 Z

42.34 S

28.45 Z

42.05 S

29.95 Z

41.02 S

35.11 Z

40.04 S

35.26 Z

38.74 S

35.48 Z

36.03 S

31.76 Z

36.00 S

32.03 Z

36.00 S

42.00 Z

43.00 S

42.00 Z

43.00 S

18.00 Z

36.00 S

18.00 Z

| — | ICES štatistická podčasť X a 2

  Tá časť spadajúca pod časť X a nezahrnutá do podčasti X a 1. |
| --- | --- |

—

ICES štatistická podčasť X a 2

Tá časť spadajúca pod časť X a nezahrnutá do podčasti X a 1.

| — | ICES štatistická časť X b

  Tá časť podoblasti X, ktorá leží severne od 43° severnej zemepisnej šírky. |
| --- | --- |

—

ICES štatistická časť X b

Tá časť podoblasti X, ktorá leží severne od 43° severnej zemepisnej šírky.

ICES štatistická podoblasť XII

Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na 62° 00′ severnej zemepisnej šírky, 15° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na západ po 27° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 59° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na západ po 42° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 48° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 18° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po 60° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 15° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever do východiskového bodu.

| — | ICES štatistická časť XII a

  Tá časť spadajúca pod podoblasť XII, ktorá je ohraničená čiarou spájajúcou tieto súradnice:






  Zemepisná šírka | Zemepisná dĺžka |
| --- | --- | --- |
| 62.00 S | 15.00 Z |
| 62.00 S | 27.00 Z |
| 59.00 S | 27.00 Z |
| 59.00 S | 42.00 Z |
| 52.50 S | 42.00 Z |
| 52.50 S | 18.00 Z |
| 54.50 S | 18.00 Z |
| 54.50 S | 24.00 Z |
| 60.00 S | 24.00 Z |
| 60.00 S | 18.00 Z |
| 60.00 S | 15.00 Z |
| 62.00 S | 15.00 Z |

—

ICES štatistická časť XII a

Tá časť spadajúca pod podoblasť XII, ktorá je ohraničená čiarou spájajúcou tieto súradnice:

Zemepisná šírka

Zemepisná dĺžka

62.00 S

15.00 Z

62.00 S

27.00 Z

59.00 S

27.00 Z

59.00 S

42.00 Z

52.50 S

42.00 Z

52.50 S

18.00 Z

54.50 S

18.00 Z

54.50 S

24.00 Z

60.00 S

24.00 Z

60.00 S

18.00 Z

60.00 S

15.00 Z

62.00 S

15.00 Z

| — | ICES štatistická podčasť XII a 1

  Tá časť spadajúca pod časť XII a, ktorá je ohraničená čiarou spájajúcou tieto súradnice:






  Zemepisná šírka | Zemepisná dĺžka |
| --- | --- | --- |
| 52.50 S | 42.00 Z |
| 56.55 S | 42.00 Z |
| 56.64 S | 41.50 Z |
| 56.75 S | 41.00 Z |
| 56.88 S | 40.50 Z |
| 57.03 S | 40.00 Z |
| 57.20 S | 39.50 Z |
| 57.37 S | 39.00 Z |
| 57.62 S | 38.50 Z |
| 57.78 S | 38.25 Z |
| 57.97 S | 38.00 Z |
| 58.26 S | 37.50 Z |
| 58.50 S | 37.20 Z |
| 58.63 S | 37.00 Z |
| 59.00 S | 36.77 Z |
| 59.00 S | 27.00 Z |
| 60.85 S | 27.00 Z |
| 60.69 S | 26.46 Z |
| 60.45 S | 25.09 Z |
| 60.37 S | 23.96 Z |
| 60.22 S | 23.27 Z |
| 60.02 S | 21.76 Z |
| 60.00 S | 20.55 Z |
| 60.05 S | 18.65 Z |
| 60.08 S | 18.00 Z |
| 60.00 S | 18.00 Z |
| 60.00 S | 24.00 Z |
| 54.50 S | 24.00 Z |
| 54.50 S | 18.00 Z |
| 52.50 S | 18.00 Z |
| 52.50 S | 42.00 Z |

—

ICES štatistická podčasť XII a 1

Tá časť spadajúca pod časť XII a, ktorá je ohraničená čiarou spájajúcou tieto súradnice:

Zemepisná šírka

Zemepisná dĺžka

52.50 S

42.00 Z

56.55 S

42.00 Z

56.64 S

41.50 Z

56.75 S

41.00 Z

56.88 S

40.50 Z

57.03 S

40.00 Z

57.20 S

39.50 Z

57.37 S

39.00 Z

57.62 S

38.50 Z

57.78 S

38.25 Z

57.97 S

38.00 Z

58.26 S

37.50 Z

58.50 S

37.20 Z

58.63 S

37.00 Z

59.00 S

36.77 Z

59.00 S

27.00 Z

60.85 S

27.00 Z

60.69 S

26.46 Z

60.45 S

25.09 Z

60.37 S

23.96 Z

60.22 S

23.27 Z

60.02 S

21.76 Z

60.00 S

20.55 Z

60.05 S

18.65 Z

60.08 S

18.00 Z

60.00 S

18.00 Z

60.00 S

24.00 Z

54.50 S

24.00 Z

54.50 S

18.00 Z

52.50 S

18.00 Z

52.50 S

42.00 Z

| — | ICES štatistická podčasť XII a 2

  Tá časť spadajúca pod časť XII a, ktorá je ohraničená čiarou spájajúcou tieto súradnice:






  Zemepisná šírka | Zemepisná dĺžka |
| --- | --- | --- |
| 60.00 S | 20.55 Z |
| 60.00 S | 15.00 Z |
| 60.49 S | 15.00 Z |
| 60.44 S | 15.22 Z |
| 60.11 S | 17.32 Z |
| 60.05 S | 18.65 Z |
| 60.00 S | 20.55 Z |

—

ICES štatistická podčasť XII a 2

Tá časť spadajúca pod časť XII a, ktorá je ohraničená čiarou spájajúcou tieto súradnice:

Zemepisná šírka

Zemepisná dĺžka

60.00 S

20.55 Z

60.00 S

15.00 Z

60.49 S

15.00 Z

60.44 S

15.22 Z

60.11 S

17.32 Z

60.05 S

18.65 Z

60.00 S

20.55 Z

| — | ICES štatistická podčasť XII a 3

  Tá časť spadajúca pod časť XII a, ktorá je ohraničená čiarou spájajúcou tieto súradnice:






  Zemepisná šírka | Zemepisná dĺžka |
| --- | --- | --- |
| 59.00 S | 42.00 Z |
| 56.55 S | 42.00 Z |
| 56.64 S | 41.50 Z |
| 56.75 S | 41.00 Z |
| 56.88 S | 40.50 Z |
| 57.03 S | 40.00 Z |
| 57.20 S | 39.50 Z |
| 57.37 S | 39.00 Z |
| 57.62 S | 38.50 Z |
| 57.78 S | 38.25 Z |
| 57.97 S | 38.00 Z |
| 58.26 S | 37.50 Z |
| 58.63 S | 37.00 Z |
| 59.00 S | 36.77 Z |
| 59.00 S | 42.00 Z |

—

ICES štatistická podčasť XII a 3

Tá časť spadajúca pod časť XII a, ktorá je ohraničená čiarou spájajúcou tieto súradnice:

Zemepisná šírka

Zemepisná dĺžka

59.00 S

42.00 Z

56.55 S

42.00 Z

56.64 S

41.50 Z

56.75 S

41.00 Z

56.88 S

40.50 Z

57.03 S

40.00 Z

57.20 S

39.50 Z

57.37 S

39.00 Z

57.62 S

38.50 Z

57.78 S

38.25 Z

57.97 S

38.00 Z

58.26 S

37.50 Z

58.63 S

37.00 Z

59.00 S

36.77 Z

59.00 S

42.00 Z

| — | ICES štatistická podčasť XII a 4

  Tá časť spadajúca pod časť XII a, ktorá je ohraničená čiarou spájajúcou tieto súradnice:






  Zemepisná šírka | Zemepisná dĺžka |
| --- | --- | --- |
| 62.00 S | 27.00 Z |
| 60.85 S | 27.00 Z |
| 60.69 S | 26.46 Z |
| 60.45 S | 25.09 Z |
| 60.37 S | 23.96 Z |
| 60.22 S | 23.27 Z |
| 60.02 S | 21.76 Z |
| 60.00 S | 20.55 Z |
| 60.05 S | 18.65 Z |
| 60.11 S | 17.32 Z |
| 60.44 S | 15.22 Z |
| 60.49 S | 15.00 Z |
| 62.00 S | 15.00 Z |
| 62.00 S | 27.00 Z |

—

ICES štatistická podčasť XII a 4

Tá časť spadajúca pod časť XII a, ktorá je ohraničená čiarou spájajúcou tieto súradnice:

Zemepisná šírka

Zemepisná dĺžka

62.00 S

27.00 Z

60.85 S

27.00 Z

60.69 S

26.46 Z

60.45 S

25.09 Z

60.37 S

23.96 Z

60.22 S

23.27 Z

60.02 S

21.76 Z

60.00 S

20.55 Z

60.05 S

18.65 Z

60.11 S

17.32 Z

60.44 S

15.22 Z

60.49 S

15.00 Z

62.00 S

15.00 Z

62.00 S

27.00 Z

| — | ICES štatistická časť XII b

  Tá časť spadajúca pod podoblasť XII, ktorá je ohraničená čiarou spájajúcou tieto súradnice:






  Zemepisná šírka | Zemepisná dĺžka |
| --- | --- | --- |
| 60.00 S | 18.00 Z |
| 54.50 S | 18.00 Z |
| 54.50 S | 24.00 Z |
| 60.00 S | 24.00 Z |
| 60.00 S | 18.00 Z |

—

ICES štatistická časť XII b

Tá časť spadajúca pod podoblasť XII, ktorá je ohraničená čiarou spájajúcou tieto súradnice:

Zemepisná šírka

Zemepisná dĺžka

60.00 S

18.00 Z

54.50 S

18.00 Z

54.50 S

24.00 Z

60.00 S

24.00 Z

60.00 S

18.00 Z

| — | ICES štatistická časť XII c

  Tá časť spadajúca pod podoblasť XII, ktorá je ohraničená čiarou spájajúcou tieto súradnice:






  Zemepisná šírka | Zemepisná dĺžka |
| --- | --- | --- |
| 52.50 S | 42.00 Z |
| 48.00 S | 42.00 Z |
| 48.00 S | 18.00 Z |
| 52.50 S | 18.00 Z |
| 52.50 S | 42.00 Z |

—

ICES štatistická časť XII c

Tá časť spadajúca pod podoblasť XII, ktorá je ohraničená čiarou spájajúcou tieto súradnice:

Zemepisná šírka

Zemepisná dĺžka

52.50 S

42.00 Z

48.00 S

42.00 Z

48.00 S

18.00 Z

52.50 S

18.00 Z

52.50 S

42.00 Z

ICES štatistická podoblasť XIV

Vody ohraničené hranicou od geografického severného pólu pozdĺž poludníka na 40° 00′ západnej zemepisnej dĺžky po severné pobrežie Grónska; potom východným a južným smerom pozdĺž pobrežia Grónska na miesto na 44° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 59° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 27° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po 68° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 11° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po geografický severný pól.

| — | ICES štatistická časť XIV a

  Vody ohraničené hranicou od geografického severného pólu pozdĺž poludníka na 40° 00′ západnej zemepisnej dĺžky po severné pobrežie Grónska; potom východným a južným smerom pozdĺž pobrežia Grónska na miesto pri Cape Savary na 68° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na juh pozdĺž poludníka na 27° 00′ západnej zemepisnej dĺžky po 68° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 11° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po geografický severný pól. |
| --- | --- |

—

ICES štatistická časť XIV a

Vody ohraničené hranicou od geografického severného pólu pozdĺž poludníka na 40° 00′ západnej zemepisnej dĺžky po severné pobrežie Grónska; potom východným a južným smerom pozdĺž pobrežia Grónska na miesto pri Cape Savary na 68° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom na juh pozdĺž poludníka na 27° 00′ západnej zemepisnej dĺžky po 68° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 11° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po geografický severný pól.

| — | ICES štatistická časť XIV b

  Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na južnom pobreží Grónska na 44° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 59° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 27° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po miesto pri Cape Savary na 68° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom juhozápadným smerom pozdĺž pobrežia Grónska do východiskového bodu.






  — | ICES štatistická podčasť XIV b 1

  Tá časť spadajúca pod časť XIV b, ktorá je ohraničená čiarou spájajúcou tieto koordináty:






  Zemepisná šírka | Zemepisná dĺžka |
| --- | --- | --- | --- |
| 59.00 S | 27.00 Z |
| 59.00 S | 36.77 Z |
| 59.35 S | 36.50 Z |
| 59.50 S | 36.35 Z |
| 59.75 S | 36.16 Z |
| 60.00 S | 35.96 Z |
| 60.25 S | 35.76 Z |
| 60.55 S | 35.50 Z |
| 60.75 S | 35.37 Z |
| 61.00 S | 35.15 Z |
| 61.25 S | 34.97 Z |
| 61.50 S | 34.65 Z |
| 61.60 S | 34.50 Z |
| 61.75 S | 34.31 Z |
| 61.98 S | 34.00 Z |
| 62.25 S | 33.70 Z |
| 62.45 S | 33.53 Z |
| 62.50 S | 33.27 Z |
| 62.56 S | 33.00 Z |
| 62.69 S | 32.50 Z |
| 62.75 S | 32.30 Z |
| 62.87 S | 32.00 Z |
| 63.03 S | 31.50 Z |
| 63.25 S | 31.00 Z |
| 63.31 S | 30.86 Z |
| 63.00 S | 30.61 Z |
| 62.23 S | 29.87 Z |
| 61.79 S | 29.25 Z |
| 61.44 S | 28.61 Z |
| 61.06 S | 27.69 Z |
| 60.85 S | 27.00 Z |
| 59.00 S | 27.00 Z |

—

ICES štatistická časť XIV b

Vody ohraničené hranicou začínajúcou na mieste na južnom pobreží Grónska na 44° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na juh po 59° 00′ severnej zemepisnej šírky; potom na východ po 27° 00′ západnej zemepisnej dĺžky; potom na sever po miesto pri Cape Savary na 68° 30′ severnej zemepisnej šírky; potom juhozápadným smerom pozdĺž pobrežia Grónska do východiskového bodu.

—

ICES štatistická podčasť XIV b 1

Tá časť spadajúca pod časť XIV b, ktorá je ohraničená čiarou spájajúcou tieto koordináty:

Zemepisná šírka

Zemepisná dĺžka

59.00 S

27.00 Z

59.00 S

36.77 Z

59.35 S

36.50 Z

59.50 S

36.35 Z

59.75 S

36.16 Z

60.00 S

35.96 Z

60.25 S

35.76 Z

60.55 S

35.50 Z

60.75 S

35.37 Z

61.00 S

35.15 Z

61.25 S

34.97 Z

61.50 S

34.65 Z

61.60 S

34.50 Z

61.75 S

34.31 Z

61.98 S

34.00 Z

62.25 S

33.70 Z

62.45 S

33.53 Z

62.50 S

33.27 Z

62.56 S

33.00 Z

62.69 S

32.50 Z

62.75 S

32.30 Z

62.87 S

32.00 Z

63.03 S

31.50 Z

63.25 S

31.00 Z

63.31 S

30.86 Z

63.00 S

30.61 Z

62.23 S

29.87 Z

61.79 S

29.25 Z

61.44 S

28.61 Z

61.06 S

27.69 Z

60.85 S

27.00 Z

59.00 S

27.00 Z

| — | ICES štatistická časť XIV b 2

  Tá časť spadajúca pod časť XIV b, ktorá nie je zahrnutá do podčasti XIV b 1. |
| --- | --- |

—

ICES štatistická časť XIV b 2

Tá časť spadajúca pod časť XIV b, ktorá nie je zahrnutá do podčasti XIV b 1.

---

| 19.3.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 74/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 74/28

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 449/2005

z 18. marca 2005,

ktorým sa ustanovuje výnimka z nariadenia (ES) č. 174/1999, pokiaľ ide o čas platnosti vývozných licencií v odvetví mlieka a mliečnych výrobkov

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1255/1999 zo 17. mája 1999 o spoločnej organizácii trhu s mliekom a mliečnymi výrobkami (1), a najmä na jeho článok 31 ods. 14,

keďže:

| (1) | Článok 6 nariadenia Komisie (ES) č. 174/1999 z 26. januára 1999, ktoré stanovuje osobitné podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (EHS) č. 804/68, týkajúce sa vývozných licencií a vývozných náhrad v prípade mlieka a mliečnych výrobkov (2), stanovuje čas platnosti vývozných licencií. |
| --- | --- |

(1)

Článok 6 nariadenia Komisie (ES) č. 174/1999 z 26. januára 1999, ktoré stanovuje osobitné podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (EHS) č. 804/68, týkajúce sa vývozných licencií a vývozných náhrad v prípade mlieka a mliečnych výrobkov (2), stanovuje čas platnosti vývozných licencií.

| (2) | Ruská federácia zaviedla nové požiadavky na schvaľovanie zariadení na spracovanie mlieka v Českej republike, Estónsku, na Cypre, v Lotyšsku, Litve, Maďarsku, na Malte, v Poľsku, Slovinsku a na Slovensku (ďalej len „nové členské štáty“) vyvážajúcich do Ruska. |
| --- | --- |

(2)

Ruská federácia zaviedla nové požiadavky na schvaľovanie zariadení na spracovanie mlieka v Českej republike, Estónsku, na Cypre, v Lotyšsku, Litve, Maďarsku, na Malte, v Poľsku, Slovinsku a na Slovensku (ďalej len „nové členské štáty“) vyvážajúcich do Ruska.

| (3) | Napriek tomu, že ruské veterinárne orgány vykonali kontrolu mliekarenských zariadení v priebehu posledných mesiacov, ruské orgány ešte stále neposkytli príslušným orgánom nových členských štátov zoznam schválených zariadení. |
| --- | --- |

(3)

Napriek tomu, že ruské veterinárne orgány vykonali kontrolu mliekarenských zariadení v priebehu posledných mesiacov, ruské orgány ešte stále neposkytli príslušným orgánom nových členských štátov zoznam schválených zariadení.

| (4) | Mnohí prevádzkovatelia, ktorí očakávajú schválenie zariadení na spracovanie mlieka, keďže spĺňajú požiadavky smernice Rady 92/46/EHS zo 16. júna 1992, ktorou sa stanovujú hygienické predpisy pre výrobu surového mlieka, tepelne ošetreného mlieka a mliečnych výrobkov a ich uvádzanie na trh (3), naďalej neustále žiadajú o vývozné licencie, aby si udržali svoj bežný obchodný styk s Ruskom. Napriek tomu nebudú schopní využiť tieto licencie pred časom ich platnosti. |
| --- | --- |

(4)

Mnohí prevádzkovatelia, ktorí očakávajú schválenie zariadení na spracovanie mlieka, keďže spĺňajú požiadavky smernice Rady 92/46/EHS zo 16. júna 1992, ktorou sa stanovujú hygienické predpisy pre výrobu surového mlieka, tepelne ošetreného mlieka a mliečnych výrobkov a ich uvádzanie na trh (3), naďalej neustále žiadajú o vývozné licencie, aby si udržali svoj bežný obchodný styk s Ruskom. Napriek tomu nebudú schopní využiť tieto licencie pred časom ich platnosti.

| (5) | Nové ruské podmienky schvaľovania vyžadujú od vývozcov Spoločenstva, aby mali najneskôr od 1. januára 2005 predvývozné povolenia preukazujúce, že zvieratá a živočíšne výrobky obsiahnuté v konečnom výrobku, ktoré pochádzajú z iného členského štátu, ako je vyvážajúci členský štát, spĺňajú veterinárne a hygienické predpisy. |
| --- | --- |

(5)

Nové ruské podmienky schvaľovania vyžadujú od vývozcov Spoločenstva, aby mali najneskôr od 1. januára 2005 predvývozné povolenia preukazujúce, že zvieratá a živočíšne výrobky obsiahnuté v konečnom výrobku, ktoré pochádzajú z iného členského štátu, ako je vyvážajúci členský štát, spĺňajú veterinárne a hygienické predpisy.

| (6) | Keďže zavedenie nového administratívneho systému a vytvorenia vhodných postupov medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o vydávanie a výmenu týchto predvývozných povolení, si vyžaduje čas a systém nie je úplne funkčný vo všetkých členských štátoch, niektorí vývozcovia nebudú schopní využiť vývozné licencie, ktorých platnosť sa skončí 31. januára 2005, pretože im chýbajú predvývozné povolenia. |
| --- | --- |

(6)

Keďže zavedenie nového administratívneho systému a vytvorenia vhodných postupov medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o vydávanie a výmenu týchto predvývozných povolení, si vyžaduje čas a systém nie je úplne funkčný vo všetkých členských štátoch, niektorí vývozcovia nebudú schopní využiť vývozné licencie, ktorých platnosť sa skončí 31. januára 2005, pretože im chýbajú predvývozné povolenia.

| (7) | Za týchto okolností je vhodné, aby sa predĺžil čas platnosti vývozných licencií vydaných v júli, auguste, septembri, októbri a novembri 2004. |
| --- | --- |

(7)

Za týchto okolností je vhodné, aby sa predĺžil čas platnosti vývozných licencií vydaných v júli, auguste, septembri, októbri a novembri 2004.

| (8) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre mlieko a mliečne výrobky, |
| --- | --- |

(8)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre mlieko a mliečne výrobky,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Na základe výnimky z článku 6 nariadenia (ES) č. 174/1999 sú vývozné licencie s vopred stanovenou náhradou a s miestom určenia v Rusku, ktoré boli vydané v mesiacoch júl, august, september, október a november 2004 na výrobky uvedené v písmenách a) až d) tohto článku, platné až do 30. apríla 2005.

Článok 2

Príslušné orgány členského štátu upravia na žiadosť držiteľa licencie čas platnosti licencií ustanovený v článku 1.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 1 sa uplatňuje od 1. júla 2004.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 18. marca 2005

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 160, 26.6.1999, s. 48. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 186/2004 (Ú. v. EÚ L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  Ú. v. ES L 20, 27.1.1999, s. 8. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2250/2004 (Ú. v. EÚ L 381, 28.12.2004, s. 25).

2

(3)  Ú. v. ES L 268, 14.9.1992, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená Aktom o pristúpení z roku 2003.

3

---

| 19.3.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 74/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 74/30

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 450/2005

z 18. marca 2005

o dôkaze o splnení colných formalít pre dovoz mlieka a mliečnych výrobkov v tretích krajinách podľa článku 16 nariadenia (ES) č. 800/1999

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1255/1999 zo 17. mája 1999 o spoločnej organizácii trhu s mliekom a mliečnymi výrobkami (1), najmä na tretiu zarážku jeho článku 31 ods. 10,

keďže:

| (1) | Treťou zarážkou článku 31 ods. 10 nariadenia (ES) č. 1255/1999 sa stanovuje, že v prípade diferencovaných náhrad sa náhrada vyplatí na základe predloženého dôkazu o tom, že výrobky dosiahli miesto určenia uvedené v licencii alebo iné miesto určenia, pre ktoré bola stanovená náhrada. V súlade s postupom ustanoveným v článku 42 toho istého nariadenia sa môžu udeliť výnimky z tohto pravidla za predpokladu, že sa ustanovia podmienky, ktoré poskytujú rovnocenné záruky. |
| --- | --- |

(1)

Treťou zarážkou článku 31 ods. 10 nariadenia (ES) č. 1255/1999 sa stanovuje, že v prípade diferencovaných náhrad sa náhrada vyplatí na základe predloženého dôkazu o tom, že výrobky dosiahli miesto určenia uvedené v licencii alebo iné miesto určenia, pre ktoré bola stanovená náhrada. V súlade s postupom ustanoveným v článku 42 toho istého nariadenia sa môžu udeliť výnimky z tohto pravidla za predpokladu, že sa ustanovia podmienky, ktoré poskytujú rovnocenné záruky.

| (2) | Nariadením Komisie (ES) č. 351/2004 z 26. februára 2004, ktorým sa stanovujú vývozné náhrady na mlieko a mliečne výrobky (2), sa zaviedli náhrady diferencované podľa miesta určenia pre všetky mliečne výrobky od 27. februára 2004. |
| --- | --- |

(2)

Nariadením Komisie (ES) č. 351/2004 z 26. februára 2004, ktorým sa stanovujú vývozné náhrady na mlieko a mliečne výrobky (2), sa zaviedli náhrady diferencované podľa miesta určenia pre všetky mliečne výrobky od 27. februára 2004.

| (3) | Článkom 16 nariadenia Komisie (ES) č. 800/1999 z 15. apríla 1999, ktorým sa ustanovujú spoločné podrobné pravidlá pre uplatňovanie systému vývozných náhrad na poľnohospodárske výrobky (3) sa stanovuje, ktoré doklady môžu predstavovať dôkaz o splnení colných formalít pre dovoz v tretích krajinách v prípade náhrady diferencovanej podľa miesta určenia. Podľa tohto článku môže Komisia v určitých osobitných prípadoch, ktoré sa majú stanoviť, rozhodnúť o tom, že dôkaz o dovoze podľa tohto článku môže mať formu osobitného dokladu alebo inú formu. |
| --- | --- |

(3)

Článkom 16 nariadenia Komisie (ES) č. 800/1999 z 15. apríla 1999, ktorým sa ustanovujú spoločné podrobné pravidlá pre uplatňovanie systému vývozných náhrad na poľnohospodárske výrobky (3) sa stanovuje, ktoré doklady môžu predstavovať dôkaz o splnení colných formalít pre dovoz v tretích krajinách v prípade náhrady diferencovanej podľa miesta určenia. Podľa tohto článku môže Komisia v určitých osobitných prípadoch, ktoré sa majú stanoviť, rozhodnúť o tom, že dôkaz o dovoze podľa tohto článku môže mať formu osobitného dokladu alebo inú formu.

| (4) | Podriadenosť zaplatenia náhrad požiadavkám článku 16 nariadenia (ES) č. 800/1999 si vyžaduje podstatnú zmenu v správnych postupoch pre vnútroštátne orgány aj vývozcov, a preto so sebou prináša správne následky a predstavuje značnú finančnú záťaž. Získanie dôkazu uvedeného v článku 16 tohto nariadenia môže v niektorých krajinách predstavovať značné správne ťažkosti. |
| --- | --- |

(4)

Podriadenosť zaplatenia náhrad požiadavkám článku 16 nariadenia (ES) č. 800/1999 si vyžaduje podstatnú zmenu v správnych postupoch pre vnútroštátne orgány aj vývozcov, a preto so sebou prináša správne následky a predstavuje značnú finančnú záťaž. Získanie dôkazu uvedeného v článku 16 tohto nariadenia môže v niektorých krajinách predstavovať značné správne ťažkosti.

| (5) | S cieľom zmierniť niektoré správne a finančné obmedzenia uložené vývozcom a umožniť orgánom a vývozcom, aby vytvorili nové opatrenia pre príslušné výrobky a zaviedli postupy potrebné na zabezpečenie hladkého plnenia všetkých formalít, sa nariadením Komisie (ES) č. 519/2004 z 19. marca 2004, ktorým sa ustanovuje výnimka z nariadenia (ES) č. 800/1999, pokiaľ ide o vývoz mlieka a mliečnych výrobkov (4), ustanovuje prechodné obdobie, počas ktorého je podanie dôkazu o splnení colných formalít pre dovoz ľahšie. Platnosť týchto ustanovení sa skončí 31. decembra 2004. |
| --- | --- |

(5)

S cieľom zmierniť niektoré správne a finančné obmedzenia uložené vývozcom a umožniť orgánom a vývozcom, aby vytvorili nové opatrenia pre príslušné výrobky a zaviedli postupy potrebné na zabezpečenie hladkého plnenia všetkých formalít, sa nariadením Komisie (ES) č. 519/2004 z 19. marca 2004, ktorým sa ustanovuje výnimka z nariadenia (ES) č. 800/1999, pokiaľ ide o vývoz mlieka a mliečnych výrobkov (4), ustanovuje prechodné obdobie, počas ktorého je podanie dôkazu o splnení colných formalít pre dovoz ľahšie. Platnosť týchto ustanovení sa skončí 31. decembra 2004.

| (6) | V mnohých krajinách určenia však stále chýbajú príslušné postupy a primerané prostriedky na vyhotovenie potrebných dokladov. S cieľom zabrániť tomu, aby sa obchodníkom neposkytla vývozná náhrada z dôvodu chýbajúcich správnych postupov v tretích krajinách, je potrebné predĺžiť prechodné obdobie do konca roku 2005. Na základe získaných poznatkov pri uplatňovaní nariadenia (ES) č. 519/2004 by sa prechodné obdobie ustanovené v danom nariadení malo upraviť s cieľom ustanoviť predkladanie doplnkových dokladov. |
| --- | --- |

(6)

V mnohých krajinách určenia však stále chýbajú príslušné postupy a primerané prostriedky na vyhotovenie potrebných dokladov. S cieľom zabrániť tomu, aby sa obchodníkom neposkytla vývozná náhrada z dôvodu chýbajúcich správnych postupov v tretích krajinách, je potrebné predĺžiť prechodné obdobie do konca roku 2005. Na základe získaných poznatkov pri uplatňovaní nariadenia (ES) č. 519/2004 by sa prechodné obdobie ustanovené v danom nariadení malo upraviť s cieľom ustanoviť predkladanie doplnkových dokladov.

| (7) | Je primerané upozorniť na to, že ustanoveniami článku 20 nariadenia (ES) č. 800/1999 sa v prípade, že existuje pochybnosť pri určení vyvážaných výrobkov, príslušným orgánom členských štátov umožňuje, aby vyžadovali dodatočné dôkazy pre všetky náhrady, ktorými je možné dokázať, že výrobok bol skutočne uvedený na trh v dovážajúcej tretej krajine. |
| --- | --- |

(7)

Je primerané upozorniť na to, že ustanoveniami článku 20 nariadenia (ES) č. 800/1999 sa v prípade, že existuje pochybnosť pri určení vyvážaných výrobkov, príslušným orgánom členských štátov umožňuje, aby vyžadovali dodatočné dôkazy pre všetky náhrady, ktorými je možné dokázať, že výrobok bol skutočne uvedený na trh v dovážajúcej tretej krajine.

| (8) | Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre mlieko a mliečne výrobky, |
| --- | --- |

(8)

Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre mlieko a mliečne výrobky,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   V prípade vývozu výrobkov patriacich do kódov KN 0401 až 0405, uskutočneného podľa článku 31 nariadenia (ES) č. 1255/1999, pre ktoré vývozca nedokáže predložiť dôkazy uvedené v článku 16 ods. 1 a 2 nariadenia (ES) č. 800/1999, sa výrobky, odchylne od daného článku, považujú za dovezené do tretej krajiny po predložení týchto troch dokladov:

| a) | kópia prepravného dokladu; |
| --- | --- |

a)

kópia prepravného dokladu;

| b) | vyhlásenie, že výrobok bol vyložený, vystavené buď štátnym orgánom príslušnej tretej krajiny, alebo štátnymi orgánmi jedného z členských štátov so sídlom v krajine určenia, alebo medzinárodnou dozornou agentúrou schválenou v súlade s článkami 16a až 16f nariadenia (ES) č. 800/1999, ktorým sa potvrdzuje, že uvedený výrobok opustil miesto vykládky alebo prinajmenšom to, že podľa vedomia orgánov alebo agentúr vydávajúcich vyhlásenie nebol výrobok následne znovu naložený s cieľom opätovného vývozu; |
| --- | --- |

b)

vyhlásenie, že výrobok bol vyložený, vystavené buď štátnym orgánom príslušnej tretej krajiny, alebo štátnymi orgánmi jedného z členských štátov so sídlom v krajine určenia, alebo medzinárodnou dozornou agentúrou schválenou v súlade s článkami 16a až 16f nariadenia (ES) č. 800/1999, ktorým sa potvrdzuje, že uvedený výrobok opustil miesto vykládky alebo prinajmenšom to, že podľa vedomia orgánov alebo agentúr vydávajúcich vyhlásenie nebol výrobok následne znovu naložený s cieľom opätovného vývozu;

| c) | bankový doklad vydaný schválenými sprostredkovateľmi so sídlom v Spoločenstve, ktorým sa potvrdzuje, že platba zodpovedajúca príslušnému vývozu bola pripísaná na účet vývozcu otvorený u sprostredkovateľov, alebo doklad o úhrade. |
| --- | --- |

c)

bankový doklad vydaný schválenými sprostredkovateľmi so sídlom v Spoločenstve, ktorým sa potvrdzuje, že platba zodpovedajúca príslušnému vývozu bola pripísaná na účet vývozcu otvorený u sprostredkovateľov, alebo doklad o úhrade.

2.   Na účely uplatňovania článku 20 nariadenia (ES) č. 800/1999 zohľadňujú členské štáty ustanovenia odseku 1.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa na vývozné vyhlásenia prijaté v období od 1. januára 2005 do 31. decembra 2005.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 18. marca 2005

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 160, 26.6.1999, s. 48. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 186/2004 (Ú. v. EÚ L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  Ú. v. EÚ L 60, 27.2.2004, s. 46.

2

(3)  Ú. v. ES L 102, 17.4.1999, s. 11. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 671/2004 (Ú. v. EÚ L 105, 14.4.2004, s. 5).

3

(4)  Ú. v. EÚ L 83, 20.3.2004, s. 4.

4

---

| 19.3.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 74/32 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 74/32

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 451/2005

z 18. marca 2005

o dovozných certifikátoch na výrobky patriace do sektora hovädzieho a teľacieho mäsa, pochádzajúce z Botswany, Kene, Madagaskaru, Svazijska, Zimbabwe a Namíbie

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1254/1999 zo 17. mája 1999 o spoločnej organizácii trhu s hovädzím a teľacím mäsom (1),

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2286/2002 z 10. decembra 2002, ustanovujúce režim uplatniteľný na poľnohospodárske výrobky a tovary vyrobené ich spracovaním, pochádzajúce zo štátov africkej, karibskej a tichomorskej oblasti (AKT), a zrušujúce nariadenie (ES) č. 1706/98 (2),

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 2247/2003 z 19. decembra 2003, ustanovujúce podrobné pravidlá uplatňovania, nariadenia Rady (ES) č. 2286/2002 ustanovujúce režim uplatniteľný na poľnohospodárske výrobky a tovary vyrobené ich spracovaním, pochádzajúce zo štátov africkej, karibskej a tichomorskej oblasti (AKT) (3), v sektore hovädzieho a teľacieho mäsa, a najmä na jeho článok 5,

keďže:

| (1) | Prvý článok nariadenia (ES) č. 2247/2003 ustanovuje možnosť vydania dovozných certifikátov na výrobky patriace do sektora hovädzieho a teľacieho mäsa, pochádzajúce z Botswany, Kene, Madagaskaru, Svazijska, Zimbabwe a Namíbie. Avšak dovoz nesmie prekročiť množstvo stanovené pre každú tretiu krajinu. |
| --- | --- |

(1)

Prvý článok nariadenia (ES) č. 2247/2003 ustanovuje možnosť vydania dovozných certifikátov na výrobky patriace do sektora hovädzieho a teľacieho mäsa, pochádzajúce z Botswany, Kene, Madagaskaru, Svazijska, Zimbabwe a Namíbie. Avšak dovoz nesmie prekročiť množstvo stanovené pre každú tretiu krajinu.

| (2) | Žiadosti o vydanie certifikátov, predložené v období od 1. do 10. marca 2005, vyjadrené v množstve vykosteného mäsa, v zmysle nariadenia (ES) č. 2247/2003 nepresahujú pre výrobky pochádzajúce z Botswany, Kene, Madagaskaru, Svazijska, Zimbabwe a Namíbie uplatniteľné množstvá pre tieto krajiny. Preto možno vydať dovozné certifikáty na žiadané množstvá. |
| --- | --- |

(2)

Žiadosti o vydanie certifikátov, predložené v období od 1. do 10. marca 2005, vyjadrené v množstve vykosteného mäsa, v zmysle nariadenia (ES) č. 2247/2003 nepresahujú pre výrobky pochádzajúce z Botswany, Kene, Madagaskaru, Svazijska, Zimbabwe a Namíbie uplatniteľné množstvá pre tieto krajiny. Preto možno vydať dovozné certifikáty na žiadané množstvá.

| (3) | V tejto súvislosti je potrebné stanoviť množstvá, na ktoré možno žiadať certifikáty od 1. apríla 2005, v celkovom rozsahu 52 100 t. |
| --- | --- |

(3)

V tejto súvislosti je potrebné stanoviť množstvá, na ktoré možno žiadať certifikáty od 1. apríla 2005, v celkovom rozsahu 52 100 t.

| (4) | Je užitočné pripomenúť, že toto nariadenie neodporuje uplatňovaniu smernice Rady 72/462/EHS z 12. decembra 1972, týkajúcej sa hygienických problémov a hygienickej polície v súvislosti s dovozom zvierat hovädzieho, bravčového, ovčieho a kozieho druhu, čerstvého mäsa alebo výrobkov vyrobených z mäsa pochádzajúceho z tretích krajín (4), |
| --- | --- |

(4)

Je užitočné pripomenúť, že toto nariadenie neodporuje uplatňovaniu smernice Rady 72/462/EHS z 12. decembra 1972, týkajúcej sa hygienických problémov a hygienickej polície v súvislosti s dovozom zvierat hovädzieho, bravčového, ovčieho a kozieho druhu, čerstvého mäsa alebo výrobkov vyrobených z mäsa pochádzajúceho z tretích krajín (4),

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Nasledujúce členské štáty udeľujú dňa 21. marca 2005 dovozné certifikáty týkajúce sa výrobkov patriacich do sektora hovädzieho a teľacieho mäsa, vyjadrených v hmotnosti vykosteného mäsa, pochádzajúcich z niektorých zo štátov africkej, karibskej a tichomorskej oblasti, pre množstvá a krajiny pôvodu uvedené nižšie:

| | Spojené kráľovstvo:






  — | 300 t pochádzajúcich z Botswany, |
| --- | --- | --- |

Spojené kráľovstvo:

—

300 t pochádzajúcich z Botswany,

| — | 10 t pochádzajúcich zo Svazijska, |
| --- | --- |

—

10 t pochádzajúcich zo Svazijska,

| — | 550 t pochádzajúcich z Namíbie. |
| --- | --- |

—

550 t pochádzajúcich z Namíbie.

Článok 2

Žiadosti o udelenie certifikátov sa môžu podávať v zmysle článku 3 ods. 2 nariadenia (ES) č. 2247/2003 počas prvých desiatich dní mesiaca apríla 2005 pre nasledujúce množstvá vykosteného hovädzieho mäsa:

| Botswana: | 17 236 t, |
| --- | --- |
| Keňa: | 142 t, |
| Madagaskar: | 7 579 t, |
| Svazijsko: | 3 337 t, |
| Zimbabwe: | 9 100 t, |
| Namíbia: | 11 350 t. |

Botswana:

17 236 t,

Keňa:

142 t,

Madagaskar:

7 579 t,

Svazijsko:

3 337 t,

Zimbabwe:

9 100 t,

Namíbia:

11 350 t.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 21. marca 2005.

Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 18. marca 2005

Za Komisiu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. ES L 160, 26.6.1999, s. 21. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 1899/2004 (Ú. v. EÚ L 328, 30.10.2004, s. 67).

1

(2)  Ú. v. ES L 348, 21.12.2002, s. 5.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 333, 20.12.2003, s. 37. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1118/2004 (Ú. v. EÚ L 217, 17.6.2004, s. 10).

3

(4)  Ú. v. ES L 302, 31.12.1972, s. 28. Smernica naposledy zmenená a doplnená nariadením (ES) č. 807/2003 (Ú. v. EÚ L 122, 16.5.2003, s. 36).

4

---

| 19.3.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 74/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 74/34

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 452/2005

z 18. marca 2005,

ktorým sa určuje rozsah, v ktorom je možné prijať žiadosti o dovozné povolenia predložené v marec 2005 na niektoré produkty na báze bravčového mäsa v rámci režimu, ktorý určujú dohody, ktoré uzatvorilo spoločenstvo s Bulharskom a Rumunskom

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1898/97 z 29. septembra 1997 ustanovujúce v sektore bravčového mäsa pravidlá uplatňovania v rámci režimu, ktorý určujú dohody, ktoré uzatvorilo spoločenstvo s Poľskou republikou, Maďarskou republikou, Českou republikou, Slovenskom, Bulharskom a Rumunskom (1), najmä na jeho článok 4 odsek 5,

keďže:

| (1) | Žiadosti o dovozné povolenia predložené na obdobie od 1. apríl do 30. júna 2005 sa vzťahujú na menšie alebo rovnaké množstvo, ako je disponibilné množstvo, a je im možné plne vyhovieť. |
| --- | --- |

(1)

Žiadosti o dovozné povolenia predložené na obdobie od 1. apríl do 30. júna 2005 sa vzťahujú na menšie alebo rovnaké množstvo, ako je disponibilné množstvo, a je im možné plne vyhovieť.

| (2) | Odporúča sa, aby prevádzkovatelia upriamili pozornosť na skutočnosť, že povolenia sa môžu použiť len na produkty, ktoré zodpovedajú všetkým veterinárnym ustanoveniam, ktoré v súčasnosti v spoločenstve platia, |
| --- | --- |

(2)

Odporúča sa, aby prevádzkovatelia upriamili pozornosť na skutočnosť, že povolenia sa môžu použiť len na produkty, ktoré zodpovedajú všetkým veterinárnym ustanoveniam, ktoré v súčasnosti v spoločenstve platia,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   V zmysle prílohy sa žiadostiam o dovozné povolenia, predloženým na obdobie od 1. apríl do 30. júna 2005 podľa nariadenia (ES) č. 1898/97, vyhovuje.

2.   Povolenia sa môžu použiť len na produkty, ktoré zodpovedajú všetkým veterinárnym ustanoveniam, ktoré v súčasnosti v spoločenstve platia.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 1. apríla 2005.

Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 18. marca 2005

Za Komisiu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. ES L 267, 30.9.1997, s. 58. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 333/2004 (Ú. v. EÚ L 60, 27.2.2004, s. 12).

1

---

PRÍLOHA

| Skupina | Percento prijatia žiadostí o dovozné povolenia predložených na obdobie od 1. apríla do 30. júna 2005 |
| --- | --- |
| B1 | 100,0 |
| 15 | 100,0 |
| 16 | 100,0 |
| 17 | 100,0 |

Skupina

Percento prijatia žiadostí o dovozné povolenia predložených na obdobie od 1. apríla do 30. júna 2005

B1

100,0

15

100,0

16

100,0

17

100,0

---

| 19.3.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 74/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 74/36

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 453/2005

z 18. marca 2005,

ktorým sa určuje rozsah, v akom možno prijať žiadosti o dovozné povolenia predložené v marci 2005 na niektoré produkty v sektore bravčového mäsa v rámci režimu, ktorý sa určuje nariadením Rady (ES) č. 774/94, ktorým sa otvárajú niektoré tarifné kvóty Spoločenstva na bravčové mäso a niektoré ďalšie poľnohospodárske produkty a ustanovuje sa ich správa

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1432/94 z 22. júna 1994, ktoré v sektore bravčového mäsa ustanovuje pravidlá uplatňovania dovozného režimu, ktorý určuje nariadenie Rady (ES) č. 774/94, ktorým sa otvárajú niektoré tarifné kvóty Spoločenstva na bravčové mäso a niektoré ďalšie poľnohospodárske produkty a ustanovuje sa ich správa (1), a najmä na jeho článok 4 ods. 4,

keďže:

| (1) | Žiadosti o dovozné povolenia predložené na druhý štvrťrok 2005 sa vzťahujú na množstvo, ktoré je menšie, ako je disponibilné množstvo, a môže sa im plne vyhovieť. |
| --- | --- |

(1)

Žiadosti o dovozné povolenia predložené na druhý štvrťrok 2005 sa vzťahujú na množstvo, ktoré je menšie, ako je disponibilné množstvo, a môže sa im plne vyhovieť.

| (2) | Má sa určiť disponibilné množstvo na nasledujúce obdobie. |
| --- | --- |

(2)

Má sa určiť disponibilné množstvo na nasledujúce obdobie.

| (3) | Odporúča sa, aby prevádzkovatelia upriamili pozornosť na skutočnosť, že povolenia sa môžu použiť len na produkty, ktoré zodpovedajú všetkým veterinárnym ustanoveniam, ktoré v súčasnosti v Spoločenstve platia, |
| --- | --- |

(3)

Odporúča sa, aby prevádzkovatelia upriamili pozornosť na skutočnosť, že povolenia sa môžu použiť len na produkty, ktoré zodpovedajú všetkým veterinárnym ustanoveniam, ktoré v súčasnosti v Spoločenstve platia,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   V zmysle prílohy I k tomuto nariadeniu sa žiadostiam o dovozné povolenia predloženým na obdobie od 1. apríla do 30. júna 2005 v zmysle nariadenia (ES) č. 1432/94 vyhovuje.

2.   Žiadosti o dovozné povolenia na obdobie od 1. júla do 30. septembra 2005 možno predkladať na celkové množstvo v zmysle prílohy II, v súlade s ustanoveniami nariadenia (ES) č. 1432/94.

3.   Povolenia sa môžu použiť len na produkty, ktoré zodpovedajú všetkým veterinárnym ustanoveniam, ktoré v súčasnosti v Spoločenstve platia.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 1. apríla 2005.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 18. marca 2005

Za Komisiu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. ES L 156, 23.6.1994, s. 14. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 332/2004 (Ú. v. EÚ L 60, 27.2.2004, s. 10).

1

---

PRÍLOHA I

| Skupina | Percento prijatia žiadostí o dovozné povolenia, predložených na obdobie od 1. apríla do 30. júna 2005 |
| --- | --- |
| 1 | 100,00 |

Skupina

Percento prijatia žiadostí o dovozné povolenia, predložených na obdobie od 1. apríla do 30. júna 2005

1

100,00

---

PRÍLOHA II

| (t) |
| --- |
| Skupina | Celkové disponibilné množstvo na obdobie od 1. júla do 30. septembra 2005 |
| 1 | 5 250,0 |

(t)

Skupina

Celkové disponibilné množstvo na obdobie od 1. júla do 30. septembra 2005

1

5 250,0

---

| 19.3.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 74/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 74/38

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 454/2005

z 18. marca 2005,

ktorým sa určuje rozsah, v akom možno prijať žiadosti o dovozné povolenia, predložené v marci 2005 v rámci dovozných tarifných kvót na niektoré produkty v sektore bravčového mäsa na obdobie od 1. apríla do 30. júna 2005

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1458/2003 z 18. augusta 2003, ktorým sa otvárajú dovozné tarifné kvóty v sektore bravčového mäsa a ustanovuje sa ich správa (1), najmä na jeho článok 5 ods. 6,

keďže:

Žiadosti o dovozné povolenia predložené na obdobie od 1. apríla do 30. júna 2005, sa vzťahujú na menšie množstvo, ako je disponibilné množstvo, a môže sa im plne vyhovieť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

V rozsahu určenom v prílohe sa žiadostiam o dovozné povolenia, predloženým na obdobie od 1. apríla do 30. júna 2005 v zmysle nariadenia (ES) č. 1458/2003, vyhovuje.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 1. apríla 2005.

Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 18. marca 2005

Za Komisiu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 208, 19.8.2003, s. 3.

1

---

PRÍLOHA

| Skupina | Percento prijatia žiadostí o dovozné povolenia, predložených na obdobie od 1. apríla do 30. júna 2005 |
| --- | --- |
| G2 | 100 |
| G3 | 100 |
| G4 | 100 |
| G5 | 100 |
| G6 | 100 |
| G7 | 100 |

Skupina

Percento prijatia žiadostí o dovozné povolenia, predložených na obdobie od 1. apríla do 30. júna 2005

G2

100

G3

100

G4

100

G5

100

G6

100

G7

100

---

| 19.3.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 74/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 74/40

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 455/2005

z 18. marca 2005,

ktorým sa určuje cena nevyzrnenej bavlny na svetovom trhu

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na protokol 4 o bavlne, ktorý je prílohou k Aktu o pristúpení Grécka, naposledy zmenený a doplnený nariadením Rady (ES) č. 1050/2001 (1),

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1051/2001 z 22. mája 2001 o pomoci pri výrobe bavlny (2), najmä na jeho článok 4,

keďže:

| (1) | Podľa článku 4 nariadenia (ES) č. 1051/2001 sa cena nevyzrnenej bavlny na svetovom trhu určuje pravidelne na základe ceny vyzrnenej bavlny na svetovom trhu, s ohľadom na historický pomer medzi cenou stanovenou pre vyzrnenú bavlnu a cenou vypočítanou pre nevyzrnenú bavlnu. Tento historický pomer ustanovuje článok 2 ods. 2 nariadenia Komisie (ES) č. 1591/2001 z 2. augusta 2001 (3), o pravidlách uplatňovania režimu pomoci pre bavlnu. V prípade, že cenu na svetovom trhu nemožno takto určiť, stanovuje sa táto cena na základe poslednej určenej ceny. |
| --- | --- |

(1)

Podľa článku 4 nariadenia (ES) č. 1051/2001 sa cena nevyzrnenej bavlny na svetovom trhu určuje pravidelne na základe ceny vyzrnenej bavlny na svetovom trhu, s ohľadom na historický pomer medzi cenou stanovenou pre vyzrnenú bavlnu a cenou vypočítanou pre nevyzrnenú bavlnu. Tento historický pomer ustanovuje článok 2 ods. 2 nariadenia Komisie (ES) č. 1591/2001 z 2. augusta 2001 (3), o pravidlách uplatňovania režimu pomoci pre bavlnu. V prípade, že cenu na svetovom trhu nemožno takto určiť, stanovuje sa táto cena na základe poslednej určenej ceny.

| (2) | V zmysle článku 5 nariadenia (ES) č. 1051/2001 sa cena nevyzrnenej bavlny na svetovom trhu určuje pre produkt, ktorý má určité vlastnosti, a s ohľadom na najpriaznivejšie ponuky a kurzy na svetovom trhu medzi tými, ktoré sa považujú za reprezentatívne v rámci skutočného trhového trendu. Na účely tohto určenia sa berie do úvahy priemer ponúk a kurzov zaznamenaných na jednej alebo viacerých európskych burzách pre produkt dodaný do prístavu v rámci spoločenstva a pochádzajúci z rôznych dodávateľských krajín, považovaných za najreprezentatívnejšie pre medzinárodný obchod. Úpravy týchto kritérií na určenie ceny vyzrnenej bavlny na svetovom trhu sa však berú do úvahy s ohľadom na odlišnosti odôvodnené kvalitou dodaného produktu alebo príslušnými ponukami a kurzmi. Tieto úpravy ustanovuje článok 3 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1591/2001. |
| --- | --- |

(2)

V zmysle článku 5 nariadenia (ES) č. 1051/2001 sa cena nevyzrnenej bavlny na svetovom trhu určuje pre produkt, ktorý má určité vlastnosti, a s ohľadom na najpriaznivejšie ponuky a kurzy na svetovom trhu medzi tými, ktoré sa považujú za reprezentatívne v rámci skutočného trhového trendu. Na účely tohto určenia sa berie do úvahy priemer ponúk a kurzov zaznamenaných na jednej alebo viacerých európskych burzách pre produkt dodaný do prístavu v rámci spoločenstva a pochádzajúci z rôznych dodávateľských krajín, považovaných za najreprezentatívnejšie pre medzinárodný obchod. Úpravy týchto kritérií na určenie ceny vyzrnenej bavlny na svetovom trhu sa však berú do úvahy s ohľadom na odlišnosti odôvodnené kvalitou dodaného produktu alebo príslušnými ponukami a kurzmi. Tieto úpravy ustanovuje článok 3 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1591/2001.

| (3) | Uplatnenie vyššie uvedených kritérií vedie k určeniu ceny nevyzrnenej bavlny na svetovom trhu na úrovni uvedenej ďalej, |
| --- | --- |

(3)

Uplatnenie vyššie uvedených kritérií vedie k určeniu ceny nevyzrnenej bavlny na svetovom trhu na úrovni uvedenej ďalej,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Cena nevyzrnenej bavlny na svetovom trhu v zmysle článku 4 nariadenia (ES) č. 1051/2001 sa určuje na 19,011 EUR/100 kg.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 19. marca 2005.

Toto nariadenie je záväzné celom rozsahu a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 18. marca 2005

Za Komisiu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. ES L 148, 1.6.2001, s. 1.

1

(2)  Ú. v. ES L 148, 1.6.2001, s. 3.

2

(3)  Ú. v. ES L 210, 3.8.2001, s. 10. Nariadeníe zmenené, a doplnené nariadením (ES) č. 1486/2002 (Ú. v. ES L 223, 20.8.2002, s. 3).

3

---

II Akty, ktorých uverejnenie nie je povinné

Komisia

| 19.3.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 74/41 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 74/41

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

zo 14. júla 2004

o pomoci poskytovanej odvetviu rybolovu a akvakultúry na Korzike v období rokov 1986 až 1999

[oznámené pod číslom K(2004) 2585]

(Iba francúzsky text je autentický)

(Text s významom pre EHP)

(2005/238/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 88 ods. 2 prvý pododsek,

po výzve, aby zainteresované strany predložili pripomienky podľa uvedeného článku,

keďže:

I.   POSTUP

| (1) | Dňa 21. mája 1996 sa v Bruseli uskutočnilo zasadnutie Francúzska a Komisie o stave určitých hospodárskych odvetví na Korzike vrátane rybolovu. Komisia bola na zasadnutí informovaná, že tomuto odvetviu sa poskytla štátna pomoc bez toho, aby bola oznámená na účely preskúmania podľa článku 93 (ktorý sa stal článkom 88) Zmluvy. |
| --- | --- |

(1)

Dňa 21. mája 1996 sa v Bruseli uskutočnilo zasadnutie Francúzska a Komisie o stave určitých hospodárskych odvetví na Korzike vrátane rybolovu. Komisia bola na zasadnutí informovaná, že tomuto odvetviu sa poskytla štátna pomoc bez toho, aby bola oznámená na účely preskúmania podľa článku 93 (ktorý sa stal článkom 88) Zmluvy.

| (2) | Komisia preto požiadala Francúzsko listom zo 14. júna 1996 o informácie týkajúce sa tejto pomoci. |
| --- | --- |

(2)

Komisia preto požiadala Francúzsko listom zo 14. júna 1996 o informácie týkajúce sa tejto pomoci.

| (3) | Francúzsko informovalo Komisiu listom zo 7. júla 1996, že nadviazalo potrebné kontakty s územnou samosprávou Korziky s cieľom získať od nej požadované informácie. Keďže Komisia nedostala informácie, 12. septembra 1996 poslala Francúzsku prvú upomienku. |
| --- | --- |

(3)

Francúzsko informovalo Komisiu listom zo 7. júla 1996, že nadviazalo potrebné kontakty s územnou samosprávou Korziky s cieľom získať od nej požadované informácie. Keďže Komisia nedostala informácie, 12. septembra 1996 poslala Francúzsku prvú upomienku.

| (4) | Francúzsko zaslalo určité informácie o uvedenej pomoci listom zo 17. decembra 1996. Pomoc bola zapísaná 6. januára 1997 pod číslom NN 11/97 do registra neoznámenej pomoci. |
| --- | --- |

(4)

Francúzsko zaslalo určité informácie o uvedenej pomoci listom zo 17. decembra 1996. Pomoc bola zapísaná 6. januára 1997 pod číslom NN 11/97 do registra neoznámenej pomoci.

| (5) | Keď Komisia zistila, že nemá všetky informácie potrebné na preskúmanie tohto systému pomoci, listom z 24. apríla 1997 požiadala o dodatočné informácie. Niektoré doklady jej boli doručené listami z 3. decembra 1997 a z 11. augusta 1998. |
| --- | --- |

(5)

Keď Komisia zistila, že nemá všetky informácie potrebné na preskúmanie tohto systému pomoci, listom z 24. apríla 1997 požiadala o dodatočné informácie. Niektoré doklady jej boli doručené listami z 3. decembra 1997 a z 11. augusta 1998.

| (6) | Neskôr Komisia listom z 11. februára 1999 opäť požiadala o dodatočné informácie. Vzápätí sa 22. februára 2000 uskutočnilo zasadnutie Komisie a zástupcov územnej samosprávy Korziky. Po zasadnutí Komisia poslala Francúzsku opäť zoznam informácií potrebných na posúdenie týchto podporných opatrení. Po odoslaní dvoch ďalších upomienok dostala Komisia podstatnú časť požadovaných informácií listom z 11. apríla 2001. |
| --- | --- |

(6)

Neskôr Komisia listom z 11. februára 1999 opäť požiadala o dodatočné informácie. Vzápätí sa 22. februára 2000 uskutočnilo zasadnutie Komisie a zástupcov územnej samosprávy Korziky. Po zasadnutí Komisia poslala Francúzsku opäť zoznam informácií potrebných na posúdenie týchto podporných opatrení. Po odoslaní dvoch ďalších upomienok dostala Komisia podstatnú časť požadovaných informácií listom z 11. apríla 2001.

| (7) | Komisia sa oboznámila so správou Francúzskeho národného zhromaždenia č. 1077, ktorá bola vyhotovená v mene vyšetrovacej komisie, o používaní verejných prostriedkov a riadení orgánov verejnej správy na Korzike (1) (ďalej len „správa národného zhromaždenia“). V tejto správe, ktorá bola uverejnená v roku 1998, sa opisuje pomoc, ktorá sa poskytla odvetviu rybolovu a akvakultúry v roku 1997 (pozri bod I.C.1.b uvedenej správy). |
| --- | --- |

(7)

Komisia sa oboznámila so správou Francúzskeho národného zhromaždenia č. 1077, ktorá bola vyhotovená v mene vyšetrovacej komisie, o používaní verejných prostriedkov a riadení orgánov verejnej správy na Korzike (1) (ďalej len „správa národného zhromaždenia“). V tejto správe, ktorá bola uverejnená v roku 1998, sa opisuje pomoc, ktorá sa poskytla odvetviu rybolovu a akvakultúry v roku 1997 (pozri bod I.C.1.b uvedenej správy).

| (8) | Komisia informovala Francúzsko listom z 30. októbra 2001 o svojom rozhodnutí začať konanie vo veci formálneho zisťovania ustanovené v článku 88 ods. 2 Zmluvy týkajúce sa týchto podporných opatrení uplatňovaných na Korzike:






  — | opatrenia na kúpu nových plavidiel a na kúpu použitých plavidiel po celé obdobie rokov 1986 až 1999, |
| --- | --- | --- |

(8)

Komisia informovala Francúzsko listom z 30. októbra 2001 o svojom rozhodnutí začať konanie vo veci formálneho zisťovania ustanovené v článku 88 ods. 2 Zmluvy týkajúce sa týchto podporných opatrení uplatňovaných na Korzike:

—

opatrenia na kúpu nových plavidiel a na kúpu použitých plavidiel po celé obdobie rokov 1986 až 1999,

| — | opatrenia na renováciu a vybavenie existujúcich plavidiel pre obdobie od 1. januára 1987 do 28. októbra 1998, ak je účelom prác zvýšenie výkonu plavidla. |
| --- | --- |

—

opatrenia na renováciu a vybavenie existujúcich plavidiel pre obdobie od 1. januára 1987 do 28. októbra 1998, ak je účelom prác zvýšenie výkonu plavidla.

| (9) | Komisia uvedeným rozhodnutím oznámila Francúzsku aj to, že sa rozhodla pokladať za zlučiteľnú so spoločným trhom pomoc na obnovu a vybavenie plavidiel, ktorých účelom nie je zvýšiť výkon plavidla, ako aj pomoc na pozemné zariadenia rybárov. |
| --- | --- |

(9)

Komisia uvedeným rozhodnutím oznámila Francúzsku aj to, že sa rozhodla pokladať za zlučiteľnú so spoločným trhom pomoc na obnovu a vybavenie plavidiel, ktorých účelom nie je zvýšiť výkon plavidla, ako aj pomoc na pozemné zariadenia rybárov.

| (10) | Komisia týmto rozhodnutím prikázala Francúzsku, aby jej poskytlo informácie nevyhnutné na preskúmanie pomoci akvakultúre. |
| --- | --- |

(10)

Komisia týmto rozhodnutím prikázala Francúzsku, aby jej poskytlo informácie nevyhnutné na preskúmanie pomoci akvakultúre.

| (11) | Francúzsko oznámilo svoje pripomienky k pomoci, v súvislosti s ktorou sa začalo konanie vo veci formálneho zisťovania, listom z 21. decembra 2001, v ktorom uviedlo aj informácie o pomoci akvakultúre. |
| --- | --- |

(11)

Francúzsko oznámilo svoje pripomienky k pomoci, v súvislosti s ktorou sa začalo konanie vo veci formálneho zisťovania, listom z 21. decembra 2001, v ktorom uviedlo aj informácie o pomoci akvakultúre.

| (12) | Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev
   (2). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k predmetnej pomoci. Komisia po uverejnení rozhodnutia nedostala žiadnu pripomienku. |
| --- | --- |

(12)

Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev
   (2). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k predmetnej pomoci. Komisia po uverejnení rozhodnutia nedostala žiadnu pripomienku.

II.   OPIS

| (13) | Toto rozhodnutie sa týka podporných opatrení, v súvislosti s ktorými sa začalo konanie vo veci formálneho zisťovania a v súvislosti s ktorými Komisia požiadala Francúzsko o poskytnutie informácií. Toto rozhodnutie sa teda týka týchto štyroch druhov pomoci:






  — | pomoc na kúpu nových plavidiel pre obdobie rokov 1986 až 1999, |
| --- | --- | --- |

(13)

Toto rozhodnutie sa týka podporných opatrení, v súvislosti s ktorými sa začalo konanie vo veci formálneho zisťovania a v súvislosti s ktorými Komisia požiadala Francúzsko o poskytnutie informácií. Toto rozhodnutie sa teda týka týchto štyroch druhov pomoci:

—

pomoc na kúpu nových plavidiel pre obdobie rokov 1986 až 1999,

| — | pomoc na obnovu a vybavenie existujúcich plavidiel na obdobie od 1. januára 1997 do 28. októbra 1998, ak je účelom prác zvýšiť výkon plavidla, |
| --- | --- |

—

pomoc na obnovu a vybavenie existujúcich plavidiel na obdobie od 1. januára 1997 do 28. októbra 1998, ak je účelom prác zvýšiť výkon plavidla,

| — | pomoc na kúpu opotrebovaných plavidiel na obdobie rokov 1986 až 1999, |
| --- | --- |

—

pomoc na kúpu opotrebovaných plavidiel na obdobie rokov 1986 až 1999,

| — | pomoc akvakultúre na obdobie rokov 1994 až 1999. |
| --- | --- |

—

pomoc akvakultúre na obdobie rokov 1994 až 1999.

| (14) | Pomoc rybárskej flotile zaviedlo Korzické zhromaždenie, ktoré uznesením č. 85/10a z 29. marca 1985 schválilo „nariadenie o pomoci na modernizáciu plavidiel“. Toto uznesenie sa niekoľkokrát zmenilo a doplnilo: uzneseniami z 30. novembra 1990 (č. 90/99), z 19. decembra 1991 (č. 91/1032), z 23. februára 1993 (č. 93/25), z 9. marca 1995 (č. 95/16), z 11. septembra 1995 (č. 95/79) a z 11. apríla 1997 (č. 97/36). Francúzsko upresnilo, že posledné z uvedených uznesení (č. 97/36) sa nezmenilo ani nedoplnilo do konca obdobia programovania jednotného programovacieho dokumentu (DOCUP) týkajúceho sa akcií štrukturálnych fondov prebiehajúcich k tomuto dátumu, t. j. do 31. decembra 1999. Čo sa týka pomoci akvakultúre, Francúzsko uviedlo, že korzické regionálne úrady priamo uplatnili predpisy Spoločenstva podľa „Príručky o pomoci“, ktorú vydala Agentúra pre hospodársky rozvoj Korziky (ADEC). Časť tejto príručky, ktorá sa zaoberá rybolovom a akvakultúrou a opisuje pomoc, ktorú možno poskytnúť, bola zaslaná Komisii. |
| --- | --- |

(14)

Pomoc rybárskej flotile zaviedlo Korzické zhromaždenie, ktoré uznesením č. 85/10a z 29. marca 1985 schválilo „nariadenie o pomoci na modernizáciu plavidiel“. Toto uznesenie sa niekoľkokrát zmenilo a doplnilo: uzneseniami z 30. novembra 1990 (č. 90/99), z 19. decembra 1991 (č. 91/1032), z 23. februára 1993 (č. 93/25), z 9. marca 1995 (č. 95/16), z 11. septembra 1995 (č. 95/79) a z 11. apríla 1997 (č. 97/36). Francúzsko upresnilo, že posledné z uvedených uznesení (č. 97/36) sa nezmenilo ani nedoplnilo do konca obdobia programovania jednotného programovacieho dokumentu (DOCUP) týkajúceho sa akcií štrukturálnych fondov prebiehajúcich k tomuto dátumu, t. j. do 31. decembra 1999. Čo sa týka pomoci akvakultúre, Francúzsko uviedlo, že korzické regionálne úrady priamo uplatnili predpisy Spoločenstva podľa „Príručky o pomoci“, ktorú vydala Agentúra pre hospodársky rozvoj Korziky (ADEC). Časť tejto príručky, ktorá sa zaoberá rybolovom a akvakultúrou a opisuje pomoc, ktorú možno poskytnúť, bola zaslaná Komisii.

| (15) | Pomoc siaha do roku 1985. V nariadení Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúcom podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (3) sa neuvádza premlčacia lehota na prešetrenie protiprávnej pomoci v zmysle článku 1 bod f) tohto nariadenia, t. j. pomoc poskytnutá bez toho, aby sa Komisia mohla vysloviť k jej zlučiteľnosti so spoločným trhom. Článok 15 uvedeného nariadenia však ustanovuje, že právomoci Komisie vo veci navrátenia pomoci podliehajú desaťročnej premlčacej lehote, že premlčacia lehota začína plynúť dňom, keď bola pomoc poskytnutá, a že akékoľvek opatrenie týkajúce sa protiprávnej pomoci, ktoré Komisia prijala, prerušuje plynutie premlčacej lehoty. Komisia sa preto nazdáva, že nie je potrebné skúmať pomoc, na ktorú sa vzťahuje táto premlčacia lehota, t. j. pomoc poskytnutú pred viac ako desiatimi rokmi predtým, než Komisia prijala akékoľvek opatrenie v súvislosti s nimi. |
| --- | --- |

(15)

Pomoc siaha do roku 1985. V nariadení Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúcom podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (3) sa neuvádza premlčacia lehota na prešetrenie protiprávnej pomoci v zmysle článku 1 bod f) tohto nariadenia, t. j. pomoc poskytnutá bez toho, aby sa Komisia mohla vysloviť k jej zlučiteľnosti so spoločným trhom. Článok 15 uvedeného nariadenia však ustanovuje, že právomoci Komisie vo veci navrátenia pomoci podliehajú desaťročnej premlčacej lehote, že premlčacia lehota začína plynúť dňom, keď bola pomoc poskytnutá, a že akékoľvek opatrenie týkajúce sa protiprávnej pomoci, ktoré Komisia prijala, prerušuje plynutie premlčacej lehoty. Komisia sa preto nazdáva, že nie je potrebné skúmať pomoc, na ktorú sa vzťahuje táto premlčacia lehota, t. j. pomoc poskytnutú pred viac ako desiatimi rokmi predtým, než Komisia prijala akékoľvek opatrenie v súvislosti s nimi.

| (16) | Komisia sa domnieva, že túto lehotu prerušila žiadosť o informácie, ktorú Komisia poslala Francúzsku 14. júna 1996. Z tohto dôvodu sa premlčanie vzťahuje na pomoc poskytnutú príjemcom do 14. júna 1986. Premlčanie sa teda vzťahuje konkrétne na pomoc, ktorú región Korzika poskytol do 14. júna 1986 a ktorá sa príjemcovi vyplatila až v nasledujúcich rokoch, po uskutočnení oprávnených investícií. Preto sa Komisia v nasledujúcej analýze zaoberá pomocou, o ktorej poskytnutí sa prijali rozhodnutia v období od 14. júna 1986 do 31. decembra 1999. |
| --- | --- |

(16)

Komisia sa domnieva, že túto lehotu prerušila žiadosť o informácie, ktorú Komisia poslala Francúzsku 14. júna 1996. Z tohto dôvodu sa premlčanie vzťahuje na pomoc poskytnutú príjemcom do 14. júna 1986. Premlčanie sa teda vzťahuje konkrétne na pomoc, ktorú región Korzika poskytol do 14. júna 1986 a ktorá sa príjemcovi vyplatila až v nasledujúcich rokoch, po uskutočnení oprávnených investícií. Preto sa Komisia v nasledujúcej analýze zaoberá pomocou, o ktorej poskytnutí sa prijali rozhodnutia v období od 14. júna 1986 do 31. decembra 1999.

| (17) | Uznesením č. 85/10a roku 1985 sa ustanovilo, že na kúpu plavidiel s veľkosťou menej než 18 metrov určených na rybolov na Korzike možno poskytnúť pomoc vtedy, ak plavidlá boli, až na niektoré výnimky, vyrobené vo Francúzsku. Štátna pomoc predstavovala 20 % z nadobúdacej ceny a mohla sa k nej poskytnúť doplnková pomoc vo výške 10 %, ak išlo o prvé plavidlo (prvú kúpu nového plavidla) a ešte jedna pomoc takisto vo výške 10 %, ak bolo plavidlo vyrobené na Korzike. S cieľom podporiť tradičné ostrovné lodenice s drevovýrobou, sa štátna pomoc mohla zvýšiť o 20 % nákladov na kúpu s odvolaním sa na osobitné financovanie na pomoc drevárskeho odvetvia. Finančná spoluúčasť lodiara musela byť najmenej 10 %. |
| --- | --- |

(17)

Uznesením č. 85/10a roku 1985 sa ustanovilo, že na kúpu plavidiel s veľkosťou menej než 18 metrov určených na rybolov na Korzike možno poskytnúť pomoc vtedy, ak plavidlá boli, až na niektoré výnimky, vyrobené vo Francúzsku. Štátna pomoc predstavovala 20 % z nadobúdacej ceny a mohla sa k nej poskytnúť doplnková pomoc vo výške 10 %, ak išlo o prvé plavidlo (prvú kúpu nového plavidla) a ešte jedna pomoc takisto vo výške 10 %, ak bolo plavidlo vyrobené na Korzike. S cieľom podporiť tradičné ostrovné lodenice s drevovýrobou, sa štátna pomoc mohla zvýšiť o 20 % nákladov na kúpu s odvolaním sa na osobitné financovanie na pomoc drevárskeho odvetvia. Finančná spoluúčasť lodiara musela byť najmenej 10 %.

| (18) | Uznesením č. 90/99 sa výška štátnej pomoci zvýšila z 20 % na 30 %. Doplnková štátna pomoc vo výške 20 % na drevenú konštrukciu sa znížila na 5 %. |
| --- | --- |

(18)

Uznesením č. 90/99 sa výška štátnej pomoci zvýšila z 20 % na 30 %. Doplnková štátna pomoc vo výške 20 % na drevenú konštrukciu sa znížila na 5 %.

| (19) | Uznesením č. 95/16 sa zmenila a doplnila výška štátnej pomoci takto: základná sadzba zostáva 30 % a oprávnená investícia môže zahrnúť kúpu konštrukcie, zariadení a 80 kusov sietí (6 400 metrov); štátna pomoc v prípade začatia činnosti zostáva na úrovni 10 % a osobitná pomoc na stavbu plavidla na Korzike sa znížila z 10 % na 5 %, pričom v prípade dreveného plavidla sa vždy zvyšuje o 5 %. Povinnosť stavby plavidiel vo Francúzsku sa zrušila. |
| --- | --- |

(19)

Uznesením č. 95/16 sa zmenila a doplnila výška štátnej pomoci takto: základná sadzba zostáva 30 % a oprávnená investícia môže zahrnúť kúpu konštrukcie, zariadení a 80 kusov sietí (6 400 metrov); štátna pomoc v prípade začatia činnosti zostáva na úrovni 10 % a osobitná pomoc na stavbu plavidla na Korzike sa znížila z 10 % na 5 %, pričom v prípade dreveného plavidla sa vždy zvyšuje o 5 %. Povinnosť stavby plavidiel vo Francúzsku sa zrušila.

| (20) | Uznesením č. 95/79 sa obmedzila štátna pomoc na kúpu sietí v prípade, že ide o prvé plavidlo žiadateľa. Zároveň sa zrušila štátna pomoc vo výške 5 % poskytovaná v prípade, keď sa plavidlo vyrobilo z dreva a v korzickej lodenici. |
| --- | --- |

(20)

Uznesením č. 95/79 sa obmedzila štátna pomoc na kúpu sietí v prípade, že ide o prvé plavidlo žiadateľa. Zároveň sa zrušila štátna pomoc vo výške 5 % poskytovaná v prípade, keď sa plavidlo vyrobilo z dreva a v korzickej lodenici.

| (21) | Uznesenie č. 97/36 neprinieslo podstatnú zmenu uvedených ustanovení. Naďalej sa v ňom uvádza, že finančná spoluúčasť lodiara musí byť minimálne 10 %. |
| --- | --- |

(21)

Uznesenie č. 97/36 neprinieslo podstatnú zmenu uvedených ustanovení. Naďalej sa v ňom uvádza, že finančná spoluúčasť lodiara musí byť minimálne 10 %.

| (22) | Uznesením č. 85/10a z roku 1985 sa stanovilo, že obnovy plavidiel s veľkosťou menej než 18 metrov a v cene najmenej 25 000 francúzskych frankov (FRF) sú oprávnené na poskytnutie pomoci vtedy, keď ich cieľom je podstatne zlepšiť potenciál rybolovu (zdvihák, navíjač siete, hĺbkomer, stožiar, navigačný prístroj, navíjačka,...) a umožniť konzervovanie rýb zmrazením alebo zlepšiť energetický výkon pohonných prostriedkov (dieselový motor s výkonom prispôsobeným veľkosti plavidla, staviteľná vrtuľa, dýza, atď.). |
| --- | --- |

(22)

Uznesením č. 85/10a z roku 1985 sa stanovilo, že obnovy plavidiel s veľkosťou menej než 18 metrov a v cene najmenej 25 000 francúzskych frankov (FRF) sú oprávnené na poskytnutie pomoci vtedy, keď ich cieľom je podstatne zlepšiť potenciál rybolovu (zdvihák, navíjač siete, hĺbkomer, stožiar, navigačný prístroj, navíjačka,...) a umožniť konzervovanie rýb zmrazením alebo zlepšiť energetický výkon pohonných prostriedkov (dieselový motor s výkonom prispôsobeným veľkosti plavidla, staviteľná vrtuľa, dýza, atď.).

| (23) | Subvencia, ktorá sa mohla poskytnúť, predstavovala 15 % z nákladov na tieto zariadenia. Uznesením č. 93/25 sa výška subvencie upravila na 30 % z investičných nákladov. |
| --- | --- |

(23)

Subvencia, ktorá sa mohla poskytnúť, predstavovala 15 % z nákladov na tieto zariadenia. Uznesením č. 93/25 sa výška subvencie upravila na 30 % z investičných nákladov.

| (24) | Uznesením č. 95/79 sa upresnilo, pričom nedošlo k zmene sadzby finančnej pomoci, že ak lodiar požiada Spoločenstvo o finančnú pomoc, výška finančnej spoluúčasti Korziky sa vypočíta podľa sadzby finančnej pomoci stanovenej v referenčnom nariadení Spoločenstva. Minimálne náklady, na ktorých základe je investícia oprávnená, sa znížili na 20 000 FRF. Týmto uznesením č. 95/79 sa takisto stanovilo, že ak bola žiadosť o pomoc na obnovu alebo vybavenie plavidla podaná v súvislosti s prvým plavidlom (prvá kúpa plavidla rybárom, nového alebo použitého), prvých 80 kusov sietí môže byť subvencovaných v rozsahu 30 %. |
| --- | --- |

(24)

Uznesením č. 95/79 sa upresnilo, pričom nedošlo k zmene sadzby finančnej pomoci, že ak lodiar požiada Spoločenstvo o finančnú pomoc, výška finančnej spoluúčasti Korziky sa vypočíta podľa sadzby finančnej pomoci stanovenej v referenčnom nariadení Spoločenstva. Minimálne náklady, na ktorých základe je investícia oprávnená, sa znížili na 20 000 FRF. Týmto uznesením č. 95/79 sa takisto stanovilo, že ak bola žiadosť o pomoc na obnovu alebo vybavenie plavidla podaná v súvislosti s prvým plavidlom (prvá kúpa plavidla rybárom, nového alebo použitého), prvých 80 kusov sietí môže byť subvencovaných v rozsahu 30 %.

| (25) | Uznesenie č. 85/10a z roku 1985 ustanovuje, že na kúpu použitého plavidla v cene najmenej 50 000 FRF možno poskytnúť subvenciu vo výške 10 % z ceny. V prípade, že ide o prvé plavidlo, je možné poskytnúť aj ďalšiu subvenciu vo výške 5 %. Finančná spoluúčasť nadobúdateľa plavidla musí byť najmenej 15 % z ceny plavidla. |
| --- | --- |

(25)

Uznesenie č. 85/10a z roku 1985 ustanovuje, že na kúpu použitého plavidla v cene najmenej 50 000 FRF možno poskytnúť subvenciu vo výške 10 % z ceny. V prípade, že ide o prvé plavidlo, je možné poskytnúť aj ďalšiu subvenciu vo výške 5 %. Finančná spoluúčasť nadobúdateľa plavidla musí byť najmenej 15 % z ceny plavidla.

| (26) | Uznesením č. 91/1032 sa základná sadzba 10 % zvyšuje na 15 %. Uznesením č. 95/16 sa táto sadzba zvýšila na 20 % pre plavidlá mladšie než 20 rokov. |
| --- | --- |

(26)

Uznesením č. 91/1032 sa základná sadzba 10 % zvyšuje na 15 %. Uznesením č. 95/16 sa táto sadzba zvýšila na 20 % pre plavidlá mladšie než 20 rokov.

| (27) | Pomoc akvakultúre vymedzuje programová zmluva medzi štátom a regiónom z roku 1994, ako aj jednotný programový dokument pomoci Spoločenstva v zmysle cieľa 1. V tejto súvislosti sa pri realizácii projektov spolufinancovaných Spoločenstvom uplatňovali predpisy týkajúce sa finančného nástroja pre orientáciu rybolovu (FNOR). |
| --- | --- |

(27)

Pomoc akvakultúre vymedzuje programová zmluva medzi štátom a regiónom z roku 1994, ako aj jednotný programový dokument pomoci Spoločenstva v zmysle cieľa 1. V tejto súvislosti sa pri realizácii projektov spolufinancovaných Spoločenstvom uplatňovali predpisy týkajúce sa finančného nástroja pre orientáciu rybolovu (FNOR).

| (28) | Pomoc sa týka kolektívnych alebo súkromných investícií. Kolektívne investície sa vzťahujú na propagáciu produktov mora a prieskumy trhu, ako aj na technickú pomoc podnikov z odvetvia akvakultúry. Investície do podnikov sú určené na zvýšenie konkurencieschopnosti podnikov z odvetvia akvakultúry s cieľom zvýšiť kvalitu produktov na trhu; tieto investície sú spojené so zabezpečovaním súladu s hygienickými normami a so zlepšovaním podmienok obchodovania s produktmi: zariadenia na úpravu produktov, skladovacie zariadenia, obslužné plavidlá, výpočtová technika, mraziarenské zariadenia, mraziarenské nákladné autá atď. |
| --- | --- |

(28)

Pomoc sa týka kolektívnych alebo súkromných investícií. Kolektívne investície sa vzťahujú na propagáciu produktov mora a prieskumy trhu, ako aj na technickú pomoc podnikov z odvetvia akvakultúry. Investície do podnikov sú určené na zvýšenie konkurencieschopnosti podnikov z odvetvia akvakultúry s cieľom zvýšiť kvalitu produktov na trhu; tieto investície sú spojené so zabezpečovaním súladu s hygienickými normami a so zlepšovaním podmienok obchodovania s produktmi: zariadenia na úpravu produktov, skladovacie zariadenia, obslužné plavidlá, výpočtová technika, mraziarenské zariadenia, mraziarenské nákladné autá atď.

| (29) | Výška pomoci bola najviac 25 % zo sumy investície s cieľom zohľadniť prípadné financovanie z FNOR. |
| --- | --- |

(29)

Výška pomoci bola najviac 25 % zo sumy investície s cieľom zohľadniť prípadné financovanie z FNOR.

III.   DÔVODY ZAČATIA KONANIA VO VECI FORMÁLNEHO ZISŤOVANIA

| (30) | Pri rozhodovaní o začatí konania vo veci formálneho zisťovania sa Komisia vo svojej analýze odvolávala na rôzne verzie usmernení o skúmaní štátnej pomoci v odvetví rybolovu a akvakultúry (ďalej len „usmernenia“). Podľa bodu 3.4 usmernení z roku 2001 (4), ktoré sú v súčasnosti v platnosti, sa protiprávna pomoc musí preskúmať z hľadiska usmernení, ktoré platia v čase ich poskytnutia. V roku 1986 a 1987 platili usmernenia, ktoré boli uverejnené v roku 1985 (5). Platné usmernenia boli tieto: usmernenia uverejnené v roku 1988 (6) o pomoci poskytnutej od 1. januára 1989, usmernenia uverejnené v roku 1992 (7) o pomoci poskytnutej od 1. júla 1992, usmernenia uverejnené v roku 1994 (8) o pomoci poskytnutej od 1. januára 1995 a usmernenia uverejnené v roku 1997 (9) o pomoci poskytnutej od 1. januára 1997. |
| --- | --- |

(30)

Pri rozhodovaní o začatí konania vo veci formálneho zisťovania sa Komisia vo svojej analýze odvolávala na rôzne verzie usmernení o skúmaní štátnej pomoci v odvetví rybolovu a akvakultúry (ďalej len „usmernenia“). Podľa bodu 3.4 usmernení z roku 2001 (4), ktoré sú v súčasnosti v platnosti, sa protiprávna pomoc musí preskúmať z hľadiska usmernení, ktoré platia v čase ich poskytnutia. V roku 1986 a 1987 platili usmernenia, ktoré boli uverejnené v roku 1985 (5). Platné usmernenia boli tieto: usmernenia uverejnené v roku 1988 (6) o pomoci poskytnutej od 1. januára 1989, usmernenia uverejnené v roku 1992 (7) o pomoci poskytnutej od 1. júla 1992, usmernenia uverejnené v roku 1994 (8) o pomoci poskytnutej od 1. januára 1995 a usmernenia uverejnené v roku 1997 (9) o pomoci poskytnutej od 1. januára 1997.

| (31) | Komisia sa okrem iného odvolávala na nariadenia Rady týkajúce sa štrukturálnych akcií Spoločenstva v odvetví rybolovu a akvakultúry nasledujúce po sebe, na ktoré sa tieto usmernenia stále odvolávajú, najmä v súvislosti s oprávnenými investíciami a povolenými sadzbami finančnej pomoci. Týmito nariadeniami sú: nariadenie Rady (EHS) č. 2908/83 zo 4. októbra 1983 týkajúce sa spoločného postupu v oblasti reštrukturalizácie, modernizácie a rozvoja odvetvia rybolovu a rozvoja odvetvia akvakultúry (10), nariadenie Rady (EHS) č. 4028/86 z 18. decembra 1986 o akciách Spoločenstva na zlepšenie a prispôsobenie štruktúr odvetvia rybolovu a akvakultúry (11), nariadenie Rady (ES) č. 3699/93 z 21. decembra 1993, ktorým sa stanovujú kritériá a podmienky poskytovania finančnej pomoci Spoločenstvom na štrukturálne ciele v odvetví rybolovu a akvakultúry, ako aj transformácie a obchodovania s produktmi týchto odvetví (12), a nariadenie Rady (ES) č. 2468/98 z 3. novembra 1998, ktorým sa stanovujú kritériá a podmienky poskytovania finančnej pomoci Spoločenstva na štrukturálne ciele v odvetví rybolovu a odvetví akvakultúry, ako aj transformácie a obchodovania s produktmi týchto odvetví (13). |
| --- | --- |

(31)

Komisia sa okrem iného odvolávala na nariadenia Rady týkajúce sa štrukturálnych akcií Spoločenstva v odvetví rybolovu a akvakultúry nasledujúce po sebe, na ktoré sa tieto usmernenia stále odvolávajú, najmä v súvislosti s oprávnenými investíciami a povolenými sadzbami finančnej pomoci. Týmito nariadeniami sú: nariadenie Rady (EHS) č. 2908/83 zo 4. októbra 1983 týkajúce sa spoločného postupu v oblasti reštrukturalizácie, modernizácie a rozvoja odvetvia rybolovu a rozvoja odvetvia akvakultúry (10), nariadenie Rady (EHS) č. 4028/86 z 18. decembra 1986 o akciách Spoločenstva na zlepšenie a prispôsobenie štruktúr odvetvia rybolovu a akvakultúry (11), nariadenie Rady (ES) č. 3699/93 z 21. decembra 1993, ktorým sa stanovujú kritériá a podmienky poskytovania finančnej pomoci Spoločenstvom na štrukturálne ciele v odvetví rybolovu a akvakultúry, ako aj transformácie a obchodovania s produktmi týchto odvetví (12), a nariadenie Rady (ES) č. 2468/98 z 3. novembra 1998, ktorým sa stanovujú kritériá a podmienky poskytovania finančnej pomoci Spoločenstva na štrukturálne ciele v odvetví rybolovu a odvetví akvakultúry, ako aj transformácie a obchodovania s produktmi týchto odvetví (13).

| (32) | Komisia vyslovila pochybnosti o zlučiteľnosti týchto podporných opatrení z dvoch dôvodov. |
| --- | --- |

(32)

Komisia vyslovila pochybnosti o zlučiteľnosti týchto podporných opatrení z dvoch dôvodov.

| (33) | Po prvé, na základe usmernení Komisia pripomenula, že pomoc na kúpu nových plavidiel je zlučiteľná so spoločným trhom vtedy, keď sa poskytla na účely investícií, ktoré sa vzťahujú na ciele viacročného usmerňovacieho programu rybárskych plavidiel (VUP), čo je program, ktorý zahŕňa povinnosti spojené s prostriedkami nevyhnutnými na ich výkon, najmä prispôsobenie kapacity rybárskych plavidiel každého členského štátu zdrojom rybolovu, ku ktorým má tento členský štát prístup. Francúzsko však nesplnilo ciele stanovené VUP III (14), ktorý bol v platnosti od roku 1992 do roku 1996. Preto muselo od 1. januára 1997 pozastaviť poskytovanie pomoci na stavbu a modernizáciu rybárskych plavidiel. Neskôr Komisia listom z 28. októbra 1998 oznámila Francúzsku, že za určitých podmienok môže naďalej vyplácať pomoc na investície. Komisia informuje Francúzsko listom z 30. októbra 2001 o svojom rozhodnutí začať konanie vo veci formálneho zisťovania, pričom vychádza z predpokladu, že pomoc poskytnutá od 1. januára 1997 do 28. októbra 1998 bola v rozpore s usmerneniami platnými v tomto období. |
| --- | --- |

(33)

Po prvé, na základe usmernení Komisia pripomenula, že pomoc na kúpu nových plavidiel je zlučiteľná so spoločným trhom vtedy, keď sa poskytla na účely investícií, ktoré sa vzťahujú na ciele viacročného usmerňovacieho programu rybárskych plavidiel (VUP), čo je program, ktorý zahŕňa povinnosti spojené s prostriedkami nevyhnutnými na ich výkon, najmä prispôsobenie kapacity rybárskych plavidiel každého členského štátu zdrojom rybolovu, ku ktorým má tento členský štát prístup. Francúzsko však nesplnilo ciele stanovené VUP III (14), ktorý bol v platnosti od roku 1992 do roku 1996. Preto muselo od 1. januára 1997 pozastaviť poskytovanie pomoci na stavbu a modernizáciu rybárskych plavidiel. Neskôr Komisia listom z 28. októbra 1998 oznámila Francúzsku, že za určitých podmienok môže naďalej vyplácať pomoc na investície. Komisia informuje Francúzsko listom z 30. októbra 2001 o svojom rozhodnutí začať konanie vo veci formálneho zisťovania, pričom vychádza z predpokladu, že pomoc poskytnutá od 1. januára 1997 do 28. októbra 1998 bola v rozpore s usmerneniami platnými v tomto období.

| (34) | Po druhé, Komisia zistila, že podľa možnej výšky pomoci a možností kumulovania s inými systémami pomoci, bola pomoc poskytnutá v rozpore s maximálnou povolenou sadzbou. |
| --- | --- |

(34)

Po druhé, Komisia zistila, že podľa možnej výšky pomoci a možností kumulovania s inými systémami pomoci, bola pomoc poskytnutá v rozpore s maximálnou povolenou sadzbou.

| (35) | Komisia vyslovila pochybnosti o zlučiteľnosti pomoci poskytnutej od 1. januára 1997 do 28. októbra 1998 na obnovu a vybavenie plavidiel v prípade, že vykonané práce zvýšia výkon plavidla, pretože rovnako ako v prípade pomoci na kúpu plavidiel, pomoc tohto druhu nesúvisí s cieľmi VUP. |
| --- | --- |

(35)

Komisia vyslovila pochybnosti o zlučiteľnosti pomoci poskytnutej od 1. januára 1997 do 28. októbra 1998 na obnovu a vybavenie plavidiel v prípade, že vykonané práce zvýšia výkon plavidla, pretože rovnako ako v prípade pomoci na kúpu plavidiel, pomoc tohto druhu nesúvisí s cieľmi VUP.

| (36) | Komisia vyslovila pochybnosti o zlučiteľnosti určitej pomoci poskytnutej na kúpu použitých plavidiel od 1. januára 1989, pretože uznesením Korzického zhromaždenia sa ustanovila možnosť poskytovať pomoc tohto druhu na kúpu plavidiel bez toho, aby bola stanovená horná veková hranica, kým usmernenia z roku 1988, ktoré boli k uvedenému dátumu v platnosti, vylúčili možnosť poskytnúť pomoc na plavidlo staršie než 15 rokov, pričom tento maximálny vek bol upravený na 10 rokov usmerneniami z roku 1992, ktoré platili od 1. júla 1992, ako aj nasledujúcimi usmerneniami. |
| --- | --- |

(36)

Komisia vyslovila pochybnosti o zlučiteľnosti určitej pomoci poskytnutej na kúpu použitých plavidiel od 1. januára 1989, pretože uznesením Korzického zhromaždenia sa ustanovila možnosť poskytovať pomoc tohto druhu na kúpu plavidiel bez toho, aby bola stanovená horná veková hranica, kým usmernenia z roku 1988, ktoré boli k uvedenému dátumu v platnosti, vylúčili možnosť poskytnúť pomoc na plavidlo staršie než 15 rokov, pričom tento maximálny vek bol upravený na 10 rokov usmerneniami z roku 1992, ktoré platili od 1. júla 1992, ako aj nasledujúcimi usmerneniami.

| (37) | Komisia ďalej upozorňuje Francúzsko, že usmerneniami z roku 1988 a neskoršími usmerneniami sa ustanovilo, že pomoc na kúpu použitých plavidiel možno poskytnúť iba mladým rybárom na začatie činnosti, alebo prípadne na prístup k majetku v rámci účastníckeho režimu, alebo na náhradu plavidla po jeho úplnej strate. Zároveň upozorňuje, že vzhľadom na možnú výšku pomoci a možnosti kumulovania s inými systémami pomoci, sa pomoc mohla poskytnúť v rozpore s minimálnou povolenou výškou. |
| --- | --- |

(37)

Komisia ďalej upozorňuje Francúzsko, že usmerneniami z roku 1988 a neskoršími usmerneniami sa ustanovilo, že pomoc na kúpu použitých plavidiel možno poskytnúť iba mladým rybárom na začatie činnosti, alebo prípadne na prístup k majetku v rámci účastníckeho režimu, alebo na náhradu plavidla po jeho úplnej strate. Zároveň upozorňuje, že vzhľadom na možnú výšku pomoci a možnosti kumulovania s inými systémami pomoci, sa pomoc mohla poskytnúť v rozpore s minimálnou povolenou výškou.

IV.   PRIPOMIENKY FRANCÚZSKA

| (38) | Francúzsko vo svojej odpovedi podrobne vysvetľuje dôvody, pre ktoré v skutočnosti nemohlo dôjsť k prekročeniu povolenej výšky, a to aj v prípade kumulovania s pomocou iného pôvodu, najmä pomocou Spoločenstva. Na podporu svojich pripomienok pripojila „Príručku o pomoci“, ktorú vypracoval ADEC. |
| --- | --- |

(38)

Francúzsko vo svojej odpovedi podrobne vysvetľuje dôvody, pre ktoré v skutočnosti nemohlo dôjsť k prekročeniu povolenej výšky, a to aj v prípade kumulovania s pomocou iného pôvodu, najmä pomocou Spoločenstva. Na podporu svojich pripomienok pripojila „Príručku o pomoci“, ktorú vypracoval ADEC.

| (39) | Francúzsko ďalej vysvetľuje, že podmienky týkajúce sa veku plavidiel pri pomoci na kúpu použitých plavidiel, tak ako sú stanovené v usmerneniach, boli v uvedenej príručke uvedené a dodržali sa. |
| --- | --- |

(39)

Francúzsko ďalej vysvetľuje, že podmienky týkajúce sa veku plavidiel pri pomoci na kúpu použitých plavidiel, tak ako sú stanovené v usmerneniach, boli v uvedenej príručke uvedené a dodržali sa.

| (40) | Francúzsko odovzdalo Komisii spolu so svojimi pripomienkami k oznámeniu o začatí konania vo veci formálneho zisťovania informácie o pomoci poskytnutej na pomoc akvakultúre, ktoré Komisia žiadala „výslovným príkazom na poskytnutie informácií“ uvedeným v liste Komisie z 30. októbra 2001. |
| --- | --- |

(40)

Francúzsko odovzdalo Komisii spolu so svojimi pripomienkami k oznámeniu o začatí konania vo veci formálneho zisťovania informácie o pomoci poskytnutej na pomoc akvakultúre, ktoré Komisia žiadala „výslovným príkazom na poskytnutie informácií“ uvedeným v liste Komisie z 30. októbra 2001.

V.   HODNOTENIE

| (41) | Predmetné podporné opatrenia finančne zvýhodnili určité kategórie podnikov vykonávajúcich osobitnú činnosť, rybolovnú činnosť alebo činnosť v odvetví akvakultúry. Prostriedky nevyhnutné na uskutočnenie týchto opatrení sú verejnými prostriedkami. Keďže prostriedky podnikov, ktoré sú príjemcami pomoci, sa predávajú na trhu Spoločenstva, opatreniami sa upevňuje postavenie týchto podnikov tak na francúzskom trhu vo vzťahu k podnikom ostatných členských štátov, ktoré chcú uviesť vlastné výrobky na tento trh, ako aj na trhu ostatných členských štátov vo vzťahu k podnikom, ktoré svoje výrobky predávajú na týchto trhoch. Z toho vyplýva, že uvedené opatrenia narúšajú alebo hrozia narušením hospodárskej súťaže. Predstavujú pomoc poskytovanú štátmi v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(41)

Predmetné podporné opatrenia finančne zvýhodnili určité kategórie podnikov vykonávajúcich osobitnú činnosť, rybolovnú činnosť alebo činnosť v odvetví akvakultúry. Prostriedky nevyhnutné na uskutočnenie týchto opatrení sú verejnými prostriedkami. Keďže prostriedky podnikov, ktoré sú príjemcami pomoci, sa predávajú na trhu Spoločenstva, opatreniami sa upevňuje postavenie týchto podnikov tak na francúzskom trhu vo vzťahu k podnikom ostatných členských štátov, ktoré chcú uviesť vlastné výrobky na tento trh, ako aj na trhu ostatných členských štátov vo vzťahu k podnikom, ktoré svoje výrobky predávajú na týchto trhoch. Z toho vyplýva, že uvedené opatrenia narúšajú alebo hrozia narušením hospodárskej súťaže. Predstavujú pomoc poskytovanú štátmi v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy.

| (42) | Tieto opatrenia možno pokladať za zlučiteľné so spoločným trhom iba vtedy, keď sa na ne môže použiť niektorá z odchýlok od ustanovení Zmluvy. Keďže sa táto pomoc poskytuje podnikom z odvetvia rybolovu a akvakultúry, aby sa v ich prípade mohla použiť stanovená odchýlka, musí sa na ne vzťahovať niektorá z výnimiek, ktoré sú ustanovené usmerneniami (ktorých rôzne znenia použiteľné od roku 1986 boli vymenované v odôvodnení 30). |
| --- | --- |

(42)

Tieto opatrenia možno pokladať za zlučiteľné so spoločným trhom iba vtedy, keď sa na ne môže použiť niektorá z odchýlok od ustanovení Zmluvy. Keďže sa táto pomoc poskytuje podnikom z odvetvia rybolovu a akvakultúry, aby sa v ich prípade mohla použiť stanovená odchýlka, musí sa na ne vzťahovať niektorá z výnimiek, ktoré sú ustanovené usmerneniami (ktorých rôzne znenia použiteľné od roku 1986 boli vymenované v odôvodnení 30).

| (43) | Francúzsko vo svojich pripomienkach vysvetlilo, že maximálna výška pomoci sa dodržala. Komisia totiž konštatuje, že v „Príručke o pomoci“ vypracovanej ADEC-om sa uvádza, že maximálna výška nesmie prekročiť sumu ustanovenú nariadením o štrukturálnych akciách FNOR. Z tohto hľadiska je teda táto pomoc zlučiteľná so spoločným trhom, ak sú splnené podmienky uvedené ďalej v texte. |
| --- | --- |

(43)

Francúzsko vo svojich pripomienkach vysvetlilo, že maximálna výška pomoci sa dodržala. Komisia totiž konštatuje, že v „Príručke o pomoci“ vypracovanej ADEC-om sa uvádza, že maximálna výška nesmie prekročiť sumu ustanovenú nariadením o štrukturálnych akciách FNOR. Z tohto hľadiska je teda táto pomoc zlučiteľná so spoločným trhom, ak sú splnené podmienky uvedené ďalej v texte.

| (44) | Osobitným problémom totiž zostáva pomoc poskytnutá počas obdobia od 1. januára 1997 do 28. októbra 1998 po uložení povinnosti Francúzsku zastaviť akúkoľvek pomoc na stavbu alebo modernizáciu v súlade s pravidlami spoločnej politiky pre rybolov, ktorá bola zavedená obežníkom z 28. októbra 1998 (15). Komisia v liste z 30. októbra 2001, ktorým informuje Francúzsko o začatí konania vo veci formálneho zisťovania, vychádzala z predpokladu, že počas tohto obdobia bola poskytnutá pomoc. Tento predpoklad sa zakladá na dvoch skutočnostiach: jednak na skutočnosti, že podľa listu Francúzska z 11. apríla 2001 nebolo uznesenie č. 97/36 Korzického zhromaždenia predmetom neskorších zmien, čo automaticky svedčí z jednej strany o tom, že uznesenie sa uplatňovalo od dátumu svojho prijatia bez prerušenia až do konca roka 1999, a z druhej strany o tom, že v správe Národného zhromaždenia sa výslovne uvádzalo, že pomoc na stavbu plavidiel sa skutočne poskytla v roku 1997 (bod I.C.1.b uvedenej správy). |
| --- | --- |

(44)

Osobitným problémom totiž zostáva pomoc poskytnutá počas obdobia od 1. januára 1997 do 28. októbra 1998 po uložení povinnosti Francúzsku zastaviť akúkoľvek pomoc na stavbu alebo modernizáciu v súlade s pravidlami spoločnej politiky pre rybolov, ktorá bola zavedená obežníkom z 28. októbra 1998 (15). Komisia v liste z 30. októbra 2001, ktorým informuje Francúzsko o začatí konania vo veci formálneho zisťovania, vychádzala z predpokladu, že počas tohto obdobia bola poskytnutá pomoc. Tento predpoklad sa zakladá na dvoch skutočnostiach: jednak na skutočnosti, že podľa listu Francúzska z 11. apríla 2001 nebolo uznesenie č. 97/36 Korzického zhromaždenia predmetom neskorších zmien, čo automaticky svedčí z jednej strany o tom, že uznesenie sa uplatňovalo od dátumu svojho prijatia bez prerušenia až do konca roka 1999, a z druhej strany o tom, že v správe Národného zhromaždenia sa výslovne uvádzalo, že pomoc na stavbu plavidiel sa skutočne poskytla v roku 1997 (bod I.C.1.b uvedenej správy).

| (45) | Tu je vhodné citovať úryvok zo správy národného zhromaždenia:
  „... — pomoc rybolovu a morským kultúram: | ... V roku 1997 sa úrady ADEC zaoberali 114 žiadosťami podanými množstvom súkromných podnikov v súvislosti s modernizáciou plavidiel a akvakultúry ... Zo 114 prešetrených žiadostí bolo iba 16 žiadostí zamietnutých. |
| --- | --- | --- |

(45)

Tu je vhodné citovať úryvok zo správy národného zhromaždenia:

„... — pomoc rybolovu a morským kultúram:

... V roku 1997 sa úrady ADEC zaoberali 114 žiadosťami podanými množstvom súkromných podnikov v súvislosti s modernizáciou plavidiel a akvakultúry ... Zo 114 prešetrených žiadostí bolo iba 16 žiadostí zamietnutých.

| | Na základe všetkých žiadostí poskytla Územná samospráva Korziky subvencie v celkovej výške viac ako 13 miliónov frankov, ktorá pozostávala z pomoci investíciám v celkovej výške 11,5 milióna a pomoci na prevádzku v celkovej výške 1,6 milióna. Asi polovica pomoci investíciám bola poskytnutá na operácie modernizácie plavidiel. |
| --- | --- |

Na základe všetkých žiadostí poskytla Územná samospráva Korziky subvencie v celkovej výške viac ako 13 miliónov frankov, ktorá pozostávala z pomoci investíciám v celkovej výške 11,5 milióna a pomoci na prevádzku v celkovej výške 1,6 milióna. Asi polovica pomoci investíciám bola poskytnutá na operácie modernizácie plavidiel.

| | V roku 1997 sa postavilo 10 rybárskych plavidiel, ...“ |
| --- | --- |

V roku 1997 sa postavilo 10 rybárskych plavidiel, ...“

| (46) | Francúzsko nepodalo žiadnu pripomienku k predpokladu uvedenému v liste Komisie z 30. októbra 2001, ktorou by napríklad upozornilo, že uplatňovanie uvedeného uznesenia č. 97/36 sa zastavilo, alebo že počas uvedeného obdobia nebola poskytnutá žiadna pomoc. Treba teda vychádzať z toho, že počas tohto obdobia bola pomoc skutočne poskytnutá. |
| --- | --- |

(46)

Francúzsko nepodalo žiadnu pripomienku k predpokladu uvedenému v liste Komisie z 30. októbra 2001, ktorou by napríklad upozornilo, že uplatňovanie uvedeného uznesenia č. 97/36 sa zastavilo, alebo že počas uvedeného obdobia nebola poskytnutá žiadna pomoc. Treba teda vychádzať z toho, že počas tohto obdobia bola pomoc skutočne poskytnutá.

| (47) | Ďalšie znenia usmernení stanovovali, že pomoc na kúpu nových plavidiel je zlučiteľná so spoločným trhom iba vtedy, keď sa poskytla ako pomoc investíciám v rámci cieľov VUP (16). Presnejšie povedané, na pomoc poskytnutú od 1. januára 1997 do 28. októbra 1998, na ktorú sa vzťahujú usmernenia z roku 1997, sa v bode 2.2.3.1 usmernení uvádzalo, že „pomoc na stavbu nových rybárskych plavidiel možno pokladať za zlučiteľnú so spoločným trhom, s výhradou splnenia podmienok predpísaných v článkoch 7 a 10 a prílohy III (bod 1.3) nariadenia (ES) č. 3699/93 [...].“ |
| --- | --- |

(47)

Ďalšie znenia usmernení stanovovali, že pomoc na kúpu nových plavidiel je zlučiteľná so spoločným trhom iba vtedy, keď sa poskytla ako pomoc investíciám v rámci cieľov VUP (16). Presnejšie povedané, na pomoc poskytnutú od 1. januára 1997 do 28. októbra 1998, na ktorú sa vzťahujú usmernenia z roku 1997, sa v bode 2.2.3.1 usmernení uvádzalo, že „pomoc na stavbu nových rybárskych plavidiel možno pokladať za zlučiteľnú so spoločným trhom, s výhradou splnenia podmienok predpísaných v článkoch 7 a 10 a prílohy III (bod 1.3) nariadenia (ES) č. 3699/93 [...].“

| (48) | Článok 10 ods. 1 nariadenia (ES) č. 3699/93 stanovil, že „Členské štáty môžu urobiť opatrenia v prospech stavby rybárskych plavidiel pod podmienkou, že dosiahnu v stanovených lehotách globálne prechodné ciele a konečné ciele podľa jednotlivých segmentov viacročných usmerňovacích programov. Členské štáty oznámia Komisii spolu s každým projektom pomoci v tejto veci aj opatrenia, ktoré prijali s cieľom zabezpečiť splnenie tejto podmienky.“ Práve na základe tohto ustanovenia Komisia pripomenula Francúzsku listom zo 4. júla 1997, že „od 1. januára 1997 musí zastaviť poskytovanie akejkoľvek pomoci na stavbu a modernizáciu.“ |
| --- | --- |

(48)

Článok 10 ods. 1 nariadenia (ES) č. 3699/93 stanovil, že „Členské štáty môžu urobiť opatrenia v prospech stavby rybárskych plavidiel pod podmienkou, že dosiahnu v stanovených lehotách globálne prechodné ciele a konečné ciele podľa jednotlivých segmentov viacročných usmerňovacích programov. Členské štáty oznámia Komisii spolu s každým projektom pomoci v tejto veci aj opatrenia, ktoré prijali s cieľom zabezpečiť splnenie tejto podmienky.“ Práve na základe tohto ustanovenia Komisia pripomenula Francúzsku listom zo 4. júla 1997, že „od 1. januára 1997 musí zastaviť poskytovanie akejkoľvek pomoci na stavbu a modernizáciu.“

| (49) | Francúzsko odpovedalo listom z 8. augusta 1997, v ktorom predovšetkým uviedlo: „Keďže prechodné ciele VUP II neboli splnené k 31.12.1995, začiatkom roka 1996 prijali francúzske orgány opatrenia nevyhnutné na zmrazenie investičných projektov na zvýšenie kapacity plavidiel. V júli 1996 bol na urýchlenie znižovania kapacity rybárskych plavidiel zavedený plán vyraďovania plavidiel..., vyradenia plavidiel sa naplánovali tak, aby sa dosiahla kapacita 10 000 až 15 000 kW. Preto sa Francúzsko začiatkom roka 1997 domnievalo, že môže splniť svoje ciele v rámci VUP III. Na základe toho sa teda poskytli obmedzené investičné povolenia, doplnené štátnou pomocou, ktoré súviseli najmä so súrnymi operáciami nahradenia plavidiel, alebo s operáciami opätovnej motorizácie. ...Plné účinky opatrení na vyradenie plavidiel boli zaznamenané až koncom prvého polroka 1997...“ |
| --- | --- |

(49)

Francúzsko odpovedalo listom z 8. augusta 1997, v ktorom predovšetkým uviedlo: „Keďže prechodné ciele VUP II neboli splnené k 31.12.1995, začiatkom roka 1996 prijali francúzske orgány opatrenia nevyhnutné na zmrazenie investičných projektov na zvýšenie kapacity plavidiel. V júli 1996 bol na urýchlenie znižovania kapacity rybárskych plavidiel zavedený plán vyraďovania plavidiel..., vyradenia plavidiel sa naplánovali tak, aby sa dosiahla kapacita 10 000 až 15 000 kW. Preto sa Francúzsko začiatkom roka 1997 domnievalo, že môže splniť svoje ciele v rámci VUP III. Na základe toho sa teda poskytli obmedzené investičné povolenia, doplnené štátnou pomocou, ktoré súviseli najmä so súrnymi operáciami nahradenia plavidiel, alebo s operáciami opätovnej motorizácie. ...Plné účinky opatrení na vyradenie plavidiel boli zaznamenané až koncom prvého polroka 1997...“

| (50) | Francúzsko mohlo splniť ciele VUP v skutočnosti až v druhom polroku 1998. Listom z 28. októbra 1998 Komisia oznámila Francúzsku, že „v nadväznosti na náš rozhovor z 21. októbra 1998, na naše predchádzajúce stretnutia a upresnenia, ktoré ste uviedli vo Vašich listoch z 5. októbra 1998 a z 22. októbra 1998 si Vám dovoľujem oznámiť, že Generálne riaditeľstvo pre rybolov môže súhlasiť s oživením investícií v rozsahu, v akom ich plánujete, t. j. veľmi umiernene, pri uprednostňovaní operácií hlavne v prospech mladých rybárov, v ktorých dôsledku sa nezvýši kapacita a so zreteľom na ciele VUP.“ |
| --- | --- |

(50)

Francúzsko mohlo splniť ciele VUP v skutočnosti až v druhom polroku 1998. Listom z 28. októbra 1998 Komisia oznámila Francúzsku, že „v nadväznosti na náš rozhovor z 21. októbra 1998, na naše predchádzajúce stretnutia a upresnenia, ktoré ste uviedli vo Vašich listoch z 5. októbra 1998 a z 22. októbra 1998 si Vám dovoľujem oznámiť, že Generálne riaditeľstvo pre rybolov môže súhlasiť s oživením investícií v rozsahu, v akom ich plánujete, t. j. veľmi umiernene, pri uprednostňovaní operácií hlavne v prospech mladých rybárov, v ktorých dôsledku sa nezvýši kapacita a so zreteľom na ciele VUP.“

| (51) | Z tejto výmeny listov možno vyvodiť záver, že Francúzsko si plne uvedomovalo, že nedosiahne prechodné ciele VUP III a že napriek tomu sa schválila pomoc na kúpu nových plavidiel. Podmienka článku 10 nariadenia (ES) č. 3699/93 nebola teda splnená. Z toho vyplýva, že podľa bodu 2.2.3.1 usmernení z roku 1997 bola pomoc poskytnutá počas tohto obdobia na kúpu nových plavidiel nezlučiteľná so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(51)

Z tejto výmeny listov možno vyvodiť záver, že Francúzsko si plne uvedomovalo, že nedosiahne prechodné ciele VUP III a že napriek tomu sa schválila pomoc na kúpu nových plavidiel. Podmienka článku 10 nariadenia (ES) č. 3699/93 nebola teda splnená. Z toho vyplýva, že podľa bodu 2.2.3.1 usmernení z roku 1997 bola pomoc poskytnutá počas tohto obdobia na kúpu nových plavidiel nezlučiteľná so spoločným trhom.

| (52) | Začatie konania vo veci formálneho zisťovania sa týkalo pomoci na obnovu a vybavenie plavidiel, poskytnutej počas obdobia od 1. januára 1997 do 28. októbra 1998, keď vykonané práce zvýšili výkon plavidla, pretože rovnako ako v prípade pomoci na kúpu nových plavidiel, pomoc tohto druhu nesúvisela s cieľmi VUP. |
| --- | --- |

(52)

Začatie konania vo veci formálneho zisťovania sa týkalo pomoci na obnovu a vybavenie plavidiel, poskytnutej počas obdobia od 1. januára 1997 do 28. októbra 1998, keď vykonané práce zvýšili výkon plavidla, pretože rovnako ako v prípade pomoci na kúpu nových plavidiel, pomoc tohto druhu nesúvisela s cieľmi VUP.

| (53) | V správe Národného zhromaždenia (bod I.C.1.b) sa nachádza súpis pomoci na modernizáciu plavidiel. Rovnako ako bolo uvedené, že bolo postavených 10 rybárskych plavidiel, sa uvádza aj to, že „... 38 plavidiel podstúpilo renováciu a bolo vybavených rôznymi zariadeniami,...“. Je teda zjavné, že počas tohto obdobia sa poskytla pomoc na modernizáciu. |
| --- | --- |

(53)

V správe Národného zhromaždenia (bod I.C.1.b) sa nachádza súpis pomoci na modernizáciu plavidiel. Rovnako ako bolo uvedené, že bolo postavených 10 rybárskych plavidiel, sa uvádza aj to, že „... 38 plavidiel podstúpilo renováciu a bolo vybavených rôznymi zariadeniami,...“. Je teda zjavné, že počas tohto obdobia sa poskytla pomoc na modernizáciu.

| (54) | V uzneseniach regiónu Korzika sa výslovne ustanovuje, že pomoc môže byť určená na vybavenie jedným „motorom s výkonom prispôsobeným veľkosti plavidla“. Toto vyjadrenie zjavne podčiarkuje, že pomoc na modernizáciu sa mohla vzťahovať na kúpu jedného výkonnejšieho motora. Okrem toho Francúzsko rovnako ako v prípade pomoci na kúpu plavidiel nepodalo žiadnu pripomienku k predpokladu uvedenému v liste Komisie z 30. októbra 2001, podľa ktorého pomoc určená na kúpu jedného motora s vyšším výkonom, než aký mal predchádzajúci motor, bola počas tohto obdobia poskytnutá. K tejto pomoci určenej na modernizáciu, ktorá so sebou prináša zvýšenie výkonu, treba pristupovať tak, že bola skutočne poskytnutá v určitých osobitných prípadoch. |
| --- | --- |

(54)

V uzneseniach regiónu Korzika sa výslovne ustanovuje, že pomoc môže byť určená na vybavenie jedným „motorom s výkonom prispôsobeným veľkosti plavidla“. Toto vyjadrenie zjavne podčiarkuje, že pomoc na modernizáciu sa mohla vzťahovať na kúpu jedného výkonnejšieho motora. Okrem toho Francúzsko rovnako ako v prípade pomoci na kúpu plavidiel nepodalo žiadnu pripomienku k predpokladu uvedenému v liste Komisie z 30. októbra 2001, podľa ktorého pomoc určená na kúpu jedného motora s vyšším výkonom, než aký mal predchádzajúci motor, bola počas tohto obdobia poskytnutá. K tejto pomoci určenej na modernizáciu, ktorá so sebou prináša zvýšenie výkonu, treba pristupovať tak, že bola skutočne poskytnutá v určitých osobitných prípadoch.

| (55) | Rovnako aj v súvislosti s pomocou na stavbu plavidiel, v bode 2.2.3.2 usmernení z roku 1997 sa uvádza, že „pomoc na modernizáciu činných rybárskych plavidiel môže byť pokladaná za zlučiteľnú so spoločným trhom, ak sú splnené podmienky predpísané v článkoch 7 a 10 a v prílohe III (bod 1.4) k nariadeniu (ES) č. 3699/93 [...]“. V článku 10 odsek 2 nariadenia (ES) č. 3699/93 sa ustanovilo, že „Členské štáty môžu prijať opatrenia v prospech modernizácie rybárskych plavidiel; tieto opatrenia podliehajú podmienkam uvedeným v odseku 1 (stavba plavidiel), ak investície môžu so sebou priniesť zvýšenie rybolovnej činnosti.“ |
| --- | --- |

(55)

Rovnako aj v súvislosti s pomocou na stavbu plavidiel, v bode 2.2.3.2 usmernení z roku 1997 sa uvádza, že „pomoc na modernizáciu činných rybárskych plavidiel môže byť pokladaná za zlučiteľnú so spoločným trhom, ak sú splnené podmienky predpísané v článkoch 7 a 10 a v prílohe III (bod 1.4) k nariadeniu (ES) č. 3699/93 [...]“. V článku 10 odsek 2 nariadenia (ES) č. 3699/93 sa ustanovilo, že „Členské štáty môžu prijať opatrenia v prospech modernizácie rybárskych plavidiel; tieto opatrenia podliehajú podmienkam uvedeným v odseku 1 (stavba plavidiel), ak investície môžu so sebou priniesť zvýšenie rybolovnej činnosti.“

| (56) | Podmienka uvedená v článku 10 nariadenia (ES) č. 3699/93 nebola teda splnená. Z toho vyplýva, že podľa bodu 2.2.3.2 usmernení z roku 1997 bola pomoc poskytnutá počas tohto obdobia na modernizáciu, v prípade, že táto modernizácia priniesla so sebou zvýšenie výkonu, nezlučiteľná so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(56)

Podmienka uvedená v článku 10 nariadenia (ES) č. 3699/93 nebola teda splnená. Z toho vyplýva, že podľa bodu 2.2.3.2 usmernení z roku 1997 bola pomoc poskytnutá počas tohto obdobia na modernizáciu, v prípade, že táto modernizácia priniesla so sebou zvýšenie výkonu, nezlučiteľná so spoločným trhom.

| (57) | Ako sa už uviedlo v odôvodnení (39), Francúzsko poskytlo informácie poukazujúce na to, že kritérium veku bolo naozaj splnené. Pochybnosti Komisie v tomto ohľade pri začatí konania vo veci formálneho zisťovania už neexistujú. Rovnako je tomu aj v súvislosti s minimálnou možnou výškou pomoci. |
| --- | --- |

(57)

Ako sa už uviedlo v odôvodnení (39), Francúzsko poskytlo informácie poukazujúce na to, že kritérium veku bolo naozaj splnené. Pochybnosti Komisie v tomto ohľade pri začatí konania vo veci formálneho zisťovania už neexistujú. Rovnako je tomu aj v súvislosti s minimálnou možnou výškou pomoci.

| (58) | Čo sa však týka povinnosti vyhradiť tento druh pomoci pre prípad začatia činnosti u mladých rybárov alebo nahradenia plavidla po jeho úplnej strate, Francúzsko takisto uviedlo vo svojej odpovedi z 21. decembra 2001, že z tohto hľadiska došlo k poskytnutiu pomoci tejto kategórie v súlade s platnými ustanoveniami Spoločenstva. Preto túto kategóriu pomoci možno pokladať za zlučiteľnú so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(58)

Čo sa však týka povinnosti vyhradiť tento druh pomoci pre prípad začatia činnosti u mladých rybárov alebo nahradenia plavidla po jeho úplnej strate, Francúzsko takisto uviedlo vo svojej odpovedi z 21. decembra 2001, že z tohto hľadiska došlo k poskytnutiu pomoci tejto kategórie v súlade s platnými ustanoveniami Spoločenstva. Preto túto kategóriu pomoci možno pokladať za zlučiteľnú so spoločným trhom.

| (59) | Podľa ďalších znení usmernení pomoc akvakultúre je zlučiteľná so spoločným trhom vtedy, ak sú splnené podmienky nariadenia o štrukturálnych akciách Spoločenstva v odvetví rybolovu. |
| --- | --- |

(59)

Podľa ďalších znení usmernení pomoc akvakultúre je zlučiteľná so spoločným trhom vtedy, ak sú splnené podmienky nariadenia o štrukturálnych akciách Spoločenstva v odvetví rybolovu.

| (60) | Ako Francúzsko uviedlo vo svojom liste z 21. decembra 2001, Príručka o pomoci zohľadnila tieto podmienky, pričom hlavne uvádza, že minimálna povolená výška pomoci musí zohľadniť pomoc z iných zdrojov. |
| --- | --- |

(60)

Ako Francúzsko uviedlo vo svojom liste z 21. decembra 2001, Príručka o pomoci zohľadnila tieto podmienky, pričom hlavne uvádza, že minimálna povolená výška pomoci musí zohľadniť pomoc z iných zdrojov.

| (61) | Preto sa môže pomoc poskytnutá v prospech akvakultúry pokladať za zlučiteľnú so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(61)

Preto sa môže pomoc poskytnutá v prospech akvakultúry pokladať za zlučiteľnú so spoločným trhom.

VI.   ZÁVERY

| (62) | Štátna pomoc poskytnutá vo Francúzsku v regióne Korzika uznesením Korzického zhromaždenia č. 85/10a z 29. marca 1985, neskôr zmeneným a doplneným uzneseniami z 30. novembra 1990 (č. 90/99), 19. decembra 1991 (č. 91/1032), 23. februára 1993 (č. 93/25), 9. marca 1995 (č. 95/16), 11. septembra 1995 (č. 95/79) a 11. apríla 1997 (č. 97/36), je nezlučiteľná so spoločným trhom, ak ide o:






  — | pomoc na kúpu nových plavidiel poskytnutú počas obdobia od 1. januára 1997 do 28. októbra 1998, |
| --- | --- | --- |

(62)

Štátna pomoc poskytnutá vo Francúzsku v regióne Korzika uznesením Korzického zhromaždenia č. 85/10a z 29. marca 1985, neskôr zmeneným a doplneným uzneseniami z 30. novembra 1990 (č. 90/99), 19. decembra 1991 (č. 91/1032), 23. februára 1993 (č. 93/25), 9. marca 1995 (č. 95/16), 11. septembra 1995 (č. 95/79) a 11. apríla 1997 (č. 97/36), je nezlučiteľná so spoločným trhom, ak ide o:

—

pomoc na kúpu nových plavidiel poskytnutú počas obdobia od 1. januára 1997 do 28. októbra 1998,

| — | pomoc na obnovu a vybavenie existujúcich plavidiel, poskytnutú počas obdobia od 1. januára 1997 do 28. októbra 1998, keď účelom prác bolo priniesť zvýšenie výkonu. |
| --- | --- |

—

pomoc na obnovu a vybavenie existujúcich plavidiel, poskytnutú počas obdobia od 1. januára 1997 do 28. októbra 1998, keď účelom prác bolo priniesť zvýšenie výkonu.

| (63) | Podľa článku 14 nariadenia (ES) č. 659/1999 musí Francúzsko pristúpiť k vymáhaniu tejto pomoci. |
| --- | --- |

(63)

Podľa článku 14 nariadenia (ES) č. 659/1999 musí Francúzsko pristúpiť k vymáhaniu tejto pomoci.

| (64) | So spoločným trhom je zlučiteľná táto pomoc:






  — | pomoc na kúpu nových plavidiel poskytnutá mimo obdobia od 1. januára 1997 do 28. októbra 1998, |
| --- | --- | --- |

(64)

So spoločným trhom je zlučiteľná táto pomoc:

—

pomoc na kúpu nových plavidiel poskytnutá mimo obdobia od 1. januára 1997 do 28. októbra 1998,

| — | pomoc na transformáciu a vybavenie existujúcich plavidiel mimo obdobia od 1. januára 1997 do 28. októbra 1998 alebo poskytnutá počas tohto obdobia, keď nedošlo k zvýšeniu výkonu, |
| --- | --- |

—

pomoc na transformáciu a vybavenie existujúcich plavidiel mimo obdobia od 1. januára 1997 do 28. októbra 1998 alebo poskytnutá počas tohto obdobia, keď nedošlo k zvýšeniu výkonu,

| — | pomoc na kúpu použitých plavidiel, |
| --- | --- |

—

pomoc na kúpu použitých plavidiel,

| — | pomoc akvakultúre, |
| --- | --- |

—

pomoc akvakultúre,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE

Článok 1

Podporné opatrenia realizované Francúzskom v regióne Korzika a zavedené uznesením Korzického zhromaždenia č. 85/10a z 29. marca 1985, neskôr zmeneného a doplneného uzneseniami z 30. novembra 1990 (č. 90/99), 19. decembra 1991 (č. 91/1032), 23. februára 1993 (č. 93/25), 9. marca 1995 (č. 95/16), 11. septembra 1995 (č. 95/79) a 11. apríla 1997 (č. 97/36) sú nezlučiteľné so spoločným trhom, čo sa týka:

| a) | pomoci na kúpu nových plavidiel, poskytnutú počas obdobia od 1. januára 1997 do 28. októbra 1998; |
| --- | --- |

a)

pomoci na kúpu nových plavidiel, poskytnutú počas obdobia od 1. januára 1997 do 28. októbra 1998;

| b) | pomoci na obnovu a vybavenie existujúcich plavidiel poskytnuté počas obdobia od 1. januára 1997 do 28. októbra 1998, keď účelom prác bolo zvýšiť výkon. |
| --- | --- |

b)

pomoci na obnovu a vybavenie existujúcich plavidiel poskytnuté počas obdobia od 1. januára 1997 do 28. októbra 1998, keď účelom prác bolo zvýšiť výkon.

Článok 2

Nasledujúce podporné opatrenia realizované Francúzskom v regióne Korzika a zavedené uznesením Korzického zhromaždenia uvedeného v článku 1 sú zlučiteľné so spoločným trhom:

| a) | pomoc na kúpu nových plavidiel, poskytnutú mimo obdobia od 1. januára 1997 do 28. októbra 1998; |
| --- | --- |

a)

pomoc na kúpu nových plavidiel, poskytnutú mimo obdobia od 1. januára 1997 do 28. októbra 1998;

| b) | pomoc na obnovu a vybavenie existujúcich plavidiel poskytnutú mimo obdobia od 1. januára 1997 do 28. októbra 1998 alebo poskytnutú počas tohto obdobia, keď sa nezvýšil výkon plavidiel; |
| --- | --- |

b)

pomoc na obnovu a vybavenie existujúcich plavidiel poskytnutú mimo obdobia od 1. januára 1997 do 28. októbra 1998 alebo poskytnutú počas tohto obdobia, keď sa nezvýšil výkon plavidiel;

| c) | pomoc na kúpu opotrebovaných plavidiel; |
| --- | --- |

c)

pomoc na kúpu opotrebovaných plavidiel;

| d) | pomoc poskytnutú v prospech akvakultúry od roku 1994 do roku 1999. |
| --- | --- |

d)

pomoc poskytnutú v prospech akvakultúry od roku 1994 do roku 1999.

Článok 3

1.   Francúzsko prijme všetky opatrenia nevyhnutné na navrátenie pomoci uvedenej v článku 1 od ich príjemcov, ktorá im už bola protiprávne vyplatená.

2.   Navrátenie pomoci sa uskutoční bezodkladne v súlade s postupmi podľa vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré umožnia okamžitý a skutočný výkon tohto rozhodnutia. Pomoc, ktorú treba vrátiť zahŕňa úroky plynúce od dátumu, keď bola vyplatená príjemcom až do dátumu jej navrátenia. Úroková sadzba, ktorá sa musí určiť, sa vypočíta a uplatní podľa kapitoly V nariadenia Komisie č. 794/2004 (17).

Článok 4

Francúzsko oznámi Komisii do dvoch mesiacov od dátumu oznámenia tohto rozhodnutia, aké opatrenia prijalo v záujme splnenia tohto rozhodnutia.

Článok 5

Toto rozhodnutie je určené Francúzskej republike.

V Bruseli 14. júla 2004

Za Komisiu

Franz FISCHLER

člen Komisie

---

(1)  Správa je k dispozícii na internetovej stránke národného zhromaždenia: http://www.assemblee-nationale.fr/dossiers/corse.asp

1

(2)  Ú. v. ES C 25, 29.1.2002, s. 2.

2

(3)  Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené Aktom o pristúpení z roku 2003.

3

(4)  Ú. v. ES C 19, 20.1.2001, s. 7.

4

(5)  Ú. v. ES C 268, 19.10.1985, s. 2.

5

(6)  Ú. v. ES C 313, 8.12.1988, s. 21.

6

(7)  Ú. v. ES C 152, 17.6.1992, s. 2.

7

(8)  Ú. v. ES C 260, 17.9.1994, s. 3.

8

(9)  Ú. v. ES C 100, 17.3.1997, s. 12.

9

(10)  Ú. v. ES L 290, 22.10.1983, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (EHS) č. 3733/85 (Ú. v. ES L 361, 31.12.1985, s. 78).

10

(11)  Ú. v. ES L 376, 31.12.1986, s. 7. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (EHS) č. 3946/92 (Ú. v. ES L 401, 31.12.1992, s. 1).

11

(12)  Ú. v. ES L 346, 31.12.1993, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 25/97 (Ú. v. ES L 6, 10.1.1997, s. 7).

12

(13)  Ú. v. ES L 312, 20.11.1998, s. 19.

13

(14)  Rozhodnutie Komisie č. 92/588/EHS z 21. decembra 1992 o viacročnom programe orientácie rybárskych plavidiel Francúzska na obdobie rokov 1993 až 1996 podľa nariadenia Rady (EHS) č. 4028/86 (Ú. v. ES L 401, 31.12.1992, s. 3. Rozhodnutie naposledy zmenené a doplnené rozhodnutím 95/238/ES (Ú. v. ES L 166, 15.7.1995, s. 1)).

14

(15)  Pozri odôvodnenie 33.

15

(16)  Pozri odôvodnenie 33.

16

(17)  Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1.

17

---

| 19.3.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 74/49 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 74/49

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

zo 14. júla 2004

o niektorých podporných opatreniach zavedených Francúzskom v prospech chovateľov vodných živočíchov a rybárov

[oznámené pod číslom K(2004) 2588]

(Iba znenie vo francúzskom jazyku je autentické)

(Text s významom pre EHP)

(2005/239/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 88 ods. 2 prvý pododsek,

po výzve, aby zainteresované strany predložili pripomienky podľa uvedeného článku,

keďže:

I.   KONANIE

| (1) | Francúzsko informovalo Komisiu listom z 21. júna 2000 o opatreniach, ktoré prijalo v prospech rybárov a chovateľov vodných živočíchov, ktorí jednak utrpeli škody v dôsledku znečistenia ropnými látkami spôsobeného stroskotaním lode Erika v Gaskonskom zálive 12. decembra 1999, a jednak ich postihla neobvykle silná búrka v dňoch 27.–28. decembra 1999. Francúzsko poslalo Komisii na jej žiadosť doplňujúce informácie listom z 28. novembra 2000, listom zo 6. apríla a listom z 13. augusta 2001. Keďže sa tieto opatrenia začali realizovať skôr, ako sa Komisia mohla vyjadriť k ich zlučiteľnosti so spoločným trhom, dokumentácia bola zaprotokolovaná ako neoznámený program pomoci pod číslom NN 80/2000. |
| --- | --- |

(1)

Francúzsko informovalo Komisiu listom z 21. júna 2000 o opatreniach, ktoré prijalo v prospech rybárov a chovateľov vodných živočíchov, ktorí jednak utrpeli škody v dôsledku znečistenia ropnými látkami spôsobeného stroskotaním lode Erika v Gaskonskom zálive 12. decembra 1999, a jednak ich postihla neobvykle silná búrka v dňoch 27.–28. decembra 1999. Francúzsko poslalo Komisii na jej žiadosť doplňujúce informácie listom z 28. novembra 2000, listom zo 6. apríla a listom z 13. augusta 2001. Keďže sa tieto opatrenia začali realizovať skôr, ako sa Komisia mohla vyjadriť k ich zlučiteľnosti so spoločným trhom, dokumentácia bola zaprotokolovaná ako neoznámený program pomoci pod číslom NN 80/2000.

| (2) | Komisia informovala Francúzsko listom z 11. decembra 2001 jednak o svojom rozhodnutí pokladať za zlučiteľné so spoločným trhom určité uvedené opatrenia, a jednak o svojom rozhodnutí začať formálne vyšetrovacie konanie podľa článku 88 ods. 2 zmluvy v súvislosti s inými opatreniami. Francúzsko odpovedalo listom z 5. marca 2002, ktorým predložilo svoje pripomienky. |
| --- | --- |

(2)

Komisia informovala Francúzsko listom z 11. decembra 2001 jednak o svojom rozhodnutí pokladať za zlučiteľné so spoločným trhom určité uvedené opatrenia, a jednak o svojom rozhodnutí začať formálne vyšetrovacie konanie podľa článku 88 ods. 2 zmluvy v súvislosti s inými opatreniami. Francúzsko odpovedalo listom z 5. marca 2002, ktorým predložilo svoje pripomienky.

| (3) | Rozhodnutie Komisie začať formálne vyšetrovacie konanie bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev
   (1). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k predmetným opatreniam. Komisii neboli doručené žiadne pripomienky. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutie Komisie začať formálne vyšetrovacie konanie bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev
   (1). Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k predmetným opatreniam. Komisii neboli doručené žiadne pripomienky.

II.   OPIS

| (4) | Opatrenia, ktoré sú predmetom tejto veci a v súvislosti s ktorými sa začalo formálne vyšetrovacie konanie, sú:






  1. | opatrenia v prospech chovateľov vodných živočíchov z departementov Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime a Gironde (ďalej len „departementy atlantického pobrežia od Finistère po Gironde“):






  — | oslobodenie od sociálnych odvodov pre prvý štvrťrok 2000 (alebo priemerný štvrťrok), |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

Opatrenia, ktoré sú predmetom tejto veci a v súvislosti s ktorými sa začalo formálne vyšetrovacie konanie, sú:

1.

opatrenia v prospech chovateľov vodných živočíchov z departementov Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime a Gironde (ďalej len „departementy atlantického pobrežia od Finistère po Gironde“):

—

oslobodenie od sociálnych odvodov pre prvý štvrťrok 2000 (alebo priemerný štvrťrok),

| — | zníženie finančných nákladov; |
| --- | --- |

—

zníženie finančných nákladov;

| 2. | doplnkové opatrenia v prospech chovateľov vodných živočíchov a rybárov z celého Francúzska:






  — | doplnkové opatrenie na zníženie sociálnych odvodov pre všetkých chovateľov vodných živočíchov (obdobie od 15. apríla do 15. júla 2000) a rybárov z metropolitného Francúzska a zámorských departementov (obdobie od 15. apríla do 15. októbra 2000), |
| --- | --- | --- |

2.

doplnkové opatrenia v prospech chovateľov vodných živočíchov a rybárov z celého Francúzska:

—

doplnkové opatrenie na zníženie sociálnych odvodov pre všetkých chovateľov vodných živočíchov (obdobie od 15. apríla do 15. júla 2000) a rybárov z metropolitného Francúzska a zámorských departementov (obdobie od 15. apríla do 15. októbra 2000),

| — | oslobodenie od poplatkov za užívanie verejného majetku na rok 2000 pre všetkých chovateľov vodných živočíchov; Komisia zobrala do úvahy v rámci rozhodovania o začatí formálneho vyšetrovacieho konania, že toto oslobodenie sa vzťahuje iba na podniky zaoberajúce sa chovom vodných živočíchov, nachádzajúce sa v departementoch atlantického pobrežia od Finistère po Gironde, ale neskôr sa ukázalo, že toto opatrenie je všeobecným doplnkovým opatrením, ktoré sa týka výrobcov z metropolitného Francúzska a zámorských departementov. |
| --- | --- |

—

oslobodenie od poplatkov za užívanie verejného majetku na rok 2000 pre všetkých chovateľov vodných živočíchov; Komisia zobrala do úvahy v rámci rozhodovania o začatí formálneho vyšetrovacieho konania, že toto oslobodenie sa vzťahuje iba na podniky zaoberajúce sa chovom vodných živočíchov, nachádzajúce sa v departementoch atlantického pobrežia od Finistère po Gironde, ale neskôr sa ukázalo, že toto opatrenie je všeobecným doplnkovým opatrením, ktoré sa týka výrobcov z metropolitného Francúzska a zámorských departementov.

| (5) | Komisia pre úplnosť pripomína, že opatrenia, ktoré sa považovali za zlučiteľné so spoločným trhom a o ktorých bolo Francúzsko informované listom z 11. decembra 2001, sa týkali podnikov v departementoch atlantického pobrežia od Finistère po Gironde a išlo o tieto opatrenia:






  — | opatrenia v prospech chovateľov vodných živočíchov: uplatňovanie režimu poľnohospodárskych katastrôf, finančná podpora na rekonštrukciu zariadení a skladov, zálohy na náhrady škôd z FIPOL (Medzinárodný fond pre náhradu škôd spôsobených znečistením ropnými látkami), |
| --- | --- | --- |

(5)

Komisia pre úplnosť pripomína, že opatrenia, ktoré sa považovali za zlučiteľné so spoločným trhom a o ktorých bolo Francúzsko informované listom z 11. decembra 2001, sa týkali podnikov v departementoch atlantického pobrežia od Finistère po Gironde a išlo o tieto opatrenia:

—

opatrenia v prospech chovateľov vodných živočíchov: uplatňovanie režimu poľnohospodárskych katastrôf, finančná podpora na rekonštrukciu zariadení a skladov, zálohy na náhrady škôd z FIPOL (Medzinárodný fond pre náhradu škôd spôsobených znečistením ropnými látkami),

| — | opatrenia v prospech rybárov: podpora na obnovu lodí a rybárskych zariadení stratených alebo poškodených počas búrky, zálohy na náhrady škôd z FIPOL, paušálna podpora pri strate príjmov následkom škôd spôsobených búrkou. |
| --- | --- |

—

opatrenia v prospech rybárov: podpora na obnovu lodí a rybárskych zariadení stratených alebo poškodených počas búrky, zálohy na náhrady škôd z FIPOL, paušálna podpora pri strate príjmov následkom škôd spôsobených búrkou.

A.   Opatrenia v prospech chovateľov vodných živočíchov z departementov atlantického pobrežia od Finistère po Gironde

1.   Oslobodenie od sociálnych odvodov počas prvého štvrťroka 2000 (alebo priemerného štvrťroka)

| (6) | Toto opatrenie sa vzťahuje na dve kategórie chovateľov vodných živočíchov: jednak tých, ktorí utrpeli škody na skladoch a prevádzkovom zariadení následkom búrky v decembri 1999 a bola im poskytnutá pomoc na obnovu skladov, a jednak tých, ktorí utrpeli škody následkom znečistenia ropnými látkami pochádzajúcimi z lode Erika a ktorí získali zálohu na náhrady škôd, ktoré im neskôr budú uhradené z FIPOL. |
| --- | --- |

(6)

Toto opatrenie sa vzťahuje na dve kategórie chovateľov vodných živočíchov: jednak tých, ktorí utrpeli škody na skladoch a prevádzkovom zariadení následkom búrky v decembri 1999 a bola im poskytnutá pomoc na obnovu skladov, a jednak tých, ktorí utrpeli škody následkom znečistenia ropnými látkami pochádzajúcimi z lode Erika a ktorí získali zálohu na náhrady škôd, ktoré im neskôr budú uhradené z FIPOL.

| (7) | Išlo o adresné opatrenie urobené so zreteľom na situáciu podniku. Bolo zamerané na jeden, dva alebo tri mesiace podľa veľkosti škody spôsobenej podnikom. Oslobodenie od sociálnych odvodov bolo úplné pre stanovené obdobie. |
| --- | --- |

(7)

Išlo o adresné opatrenie urobené so zreteľom na situáciu podniku. Bolo zamerané na jeden, dva alebo tri mesiace podľa veľkosti škody spôsobenej podnikom. Oslobodenie od sociálnych odvodov bolo úplné pre stanovené obdobie.

| (8) | Žiadosti boli preskúmané „departementálnymi odškodňovacími útvarmi“, zriadenými v každom zúčastnenom departemente pod gesciou prefekta, za účasti príslušných inštitúcií, profesijných organizácií, bánk a poisťovní. Zoznam príjemcov zostavilo riaditeľstvo pre morské ryby a kultúry morského pobrežia na návrh prefektov departementov. Obsahoval 1 476 podnikov. Sociálne odvody, ktorých sa oslobodenie týkalo, predstavovali sumu 0,87 milióna EUR. |
| --- | --- |

(8)

Žiadosti boli preskúmané „departementálnymi odškodňovacími útvarmi“, zriadenými v každom zúčastnenom departemente pod gesciou prefekta, za účasti príslušných inštitúcií, profesijných organizácií, bánk a poisťovní. Zoznam príjemcov zostavilo riaditeľstvo pre morské ryby a kultúry morského pobrežia na návrh prefektov departementov. Obsahoval 1 476 podnikov. Sociálne odvody, ktorých sa oslobodenie týkalo, predstavovali sumu 0,87 milióna EUR.

2.   Zníženie finančných nákladov

| (9) | Toto opatrenie bolo určené tým istým podnikom, ktoré sú uvedené v odôvodneniach 6 až 8. Spočívalo v prevzatí v rámci individuálnych plánov na vyrovnanie dlhu časti úrokov zo strednodobých a dlhodobých pôžičiek a pôžičiek na konsolidáciu prevádzky, ktorých splatnosť už nastala alebo nastane v roku 2000, 2001 a 2002. Cieľom opatrení bolo podľa vyjadrenia Francúzska v liste z 13. augusta 2001 zmierniť finančné náklady podnikov postihnutých udalosťami (búrka a znečistenie mora). |
| --- | --- |

(9)

Toto opatrenie bolo určené tým istým podnikom, ktoré sú uvedené v odôvodneniach 6 až 8. Spočívalo v prevzatí v rámci individuálnych plánov na vyrovnanie dlhu časti úrokov zo strednodobých a dlhodobých pôžičiek a pôžičiek na konsolidáciu prevádzky, ktorých splatnosť už nastala alebo nastane v roku 2000, 2001 a 2002. Cieľom opatrení bolo podľa vyjadrenia Francúzska v liste z 13. augusta 2001 zmierniť finančné náklady podnikov postihnutých udalosťami (búrka a znečistenie mora).

| (10) | Podklady k žiadostiam mali byť predložené najneskôr do 1. apríla 2000. Po prešetrení departementálnymi riaditeľstvami pre námorné záležitosti boli predložené odškodňovaciemu útvaru. Výška štátnej pomoci sa upravovala podľa miestnych kritérií. Odškodňovacie útvary museli predovšetkým zohľadniť veľkosť strát z hospodárskej činnosti, ku ktorým skutočne došlo v priebehu zimy na prelome rokov 1999–2000, zadĺženie a zraniteľnosť podniku, výšku prevádzkových príjmov za dva posledné finančné roky, prípadné príjmy zo zahraničia, ktoré mohli zainteresované subjekty poberať počas toho istého obdobia, ako aj životaschopnosť predmetného podniku. Osobitná snaha sa požadovala od veriteľov príslušných podnikov (banky a dodávatelia). Výška podpory nemohla presiahnuť sumu 48 000 francúzskych frankov (FRF) (t. j. 7 317 EUR), čo sa však nevzťahuje na prípad, ktorý odškodňovací útvar vyhodnotí ako mimoriadne kritickú situáciu, v ktorom sa tento limit zvyšuje na 62 000 FRF (9 451 EUR). |
| --- | --- |

(10)

Podklady k žiadostiam mali byť predložené najneskôr do 1. apríla 2000. Po prešetrení departementálnymi riaditeľstvami pre námorné záležitosti boli predložené odškodňovaciemu útvaru. Výška štátnej pomoci sa upravovala podľa miestnych kritérií. Odškodňovacie útvary museli predovšetkým zohľadniť veľkosť strát z hospodárskej činnosti, ku ktorým skutočne došlo v priebehu zimy na prelome rokov 1999–2000, zadĺženie a zraniteľnosť podniku, výšku prevádzkových príjmov za dva posledné finančné roky, prípadné príjmy zo zahraničia, ktoré mohli zainteresované subjekty poberať počas toho istého obdobia, ako aj životaschopnosť predmetného podniku. Osobitná snaha sa požadovala od veriteľov príslušných podnikov (banky a dodávatelia). Výška podpory nemohla presiahnuť sumu 48 000 francúzskych frankov (FRF) (t. j. 7 317 EUR), čo sa však nevzťahuje na prípad, ktorý odškodňovací útvar vyhodnotí ako mimoriadne kritickú situáciu, v ktorom sa tento limit zvyšuje na 62 000 FRF (9 451 EUR).

| (11) | Individuálne plány na vyrovnanie dlhu vypracované v rámci tohto konania viedli k vypracovaniu dohovoru, ktorý schválili všetky strany a na základe ktorého bolo možné zistiť mieru účasti jednotlivých strán na jeho uplatňovaní. Rozhodnutie o poskytnutí podpory prijal prefekt departementu. Celková suma podpory bola okolo 8 miliónov FRF (1,2 milióna EUR) pre 1 083 podnikov. |
| --- | --- |

(11)

Individuálne plány na vyrovnanie dlhu vypracované v rámci tohto konania viedli k vypracovaniu dohovoru, ktorý schválili všetky strany a na základe ktorého bolo možné zistiť mieru účasti jednotlivých strán na jeho uplatňovaní. Rozhodnutie o poskytnutí podpory prijal prefekt departementu. Celková suma podpory bola okolo 8 miliónov FRF (1,2 milióna EUR) pre 1 083 podnikov.

B.   Doplnkové opatrenia

| (12) | Ako doplnok k opísaným opatreniam, či už ide o opatrenia, v súvislosti s ktorými sa začalo formálne vyšetrovacie konanie, alebo o opatrenia, ku ktorým sa Komisia pozitívne vyjadrila, a podľa Francúzska s cieľom riešiť problémy odvetvia rybolovu a akvakultúry, ktoré muselo čeliť kumulovaným problémom, akými bola búrka a znečistenie mora, a zohľadniť ujmu, ktorú utrpeli podniky z tohto odvetvia následkom ovplyvnenia trhu, minister poľnohospodárstva a rybolovu sa rozhodol prijať v prospech týchto podnikov doplnkové opatrenia. |
| --- | --- |

(12)

Ako doplnok k opísaným opatreniam, či už ide o opatrenia, v súvislosti s ktorými sa začalo formálne vyšetrovacie konanie, alebo o opatrenia, ku ktorým sa Komisia pozitívne vyjadrila, a podľa Francúzska s cieľom riešiť problémy odvetvia rybolovu a akvakultúry, ktoré muselo čeliť kumulovaným problémom, akými bola búrka a znečistenie mora, a zohľadniť ujmu, ktorú utrpeli podniky z tohto odvetvia následkom ovplyvnenia trhu, minister poľnohospodárstva a rybolovu sa rozhodol prijať v prospech týchto podnikov doplnkové opatrenia.

1.   Oslobodenie od poplatkov za užívanie verejného majetku na rok 2000 pre všetkých chovateľov vodných živočíchov

| (13) | Podľa informácií poskytnutých Francúzskom v liste z 21. júna 2000, teda pred vynesením rozhodnutia o začatí formálneho vyšetrovacieho konania, bolo povolené oslobodenie od užívania verejného majetku na rok 2000 pre koncesie morských kultúr vo verejnom vlastníctve a povolenia na odber vody na zásobovanie vodou parciel nachádzajúcich sa na súkromnom pozemku. |
| --- | --- |

(13)

Podľa informácií poskytnutých Francúzskom v liste z 21. júna 2000, teda pred vynesením rozhodnutia o začatí formálneho vyšetrovacieho konania, bolo povolené oslobodenie od užívania verejného majetku na rok 2000 pre koncesie morských kultúr vo verejnom vlastníctve a povolenia na odber vody na zásobovanie vodou parciel nachádzajúcich sa na súkromnom pozemku.

| (14) | Francúzsko uvádza v liste z 5. marca 2002, ktorým posiela svoje komentáre k oznámeniu o začatí konania, že toto opatrenie bolo súčasťou doplnkových opatrení na zníženie poplatkov v prospech všetkých chovateľov vodných živočíchov z metropolitného Francúzska a zámorských departementov. |
| --- | --- |

(14)

Francúzsko uvádza v liste z 5. marca 2002, ktorým posiela svoje komentáre k oznámeniu o začatí konania, že toto opatrenie bolo súčasťou doplnkových opatrení na zníženie poplatkov v prospech všetkých chovateľov vodných živočíchov z metropolitného Francúzska a zámorských departementov.

| (15) | Na základe žiadosti Komisie Francúzsko potvrdilo listom z 24. septembra 2002, že toto oslobodenie bolo rozhodnutím z 12. septembra 2000 rozšírené na všetkých podnikateľov v oblasti morských kultúr. |
| --- | --- |

(15)

Na základe žiadosti Komisie Francúzsko potvrdilo listom z 24. septembra 2002, že toto oslobodenie bolo rozhodnutím z 12. septembra 2000 rozšírené na všetkých podnikateľov v oblasti morských kultúr.

| (16) | Suma tohto oslobodenia dosiahla 3,81 milióna EUR. |
| --- | --- |

(16)

Suma tohto oslobodenia dosiahla 3,81 milióna EUR.

2.   Zníženie dávok sociálneho zabezpečenia v prospech chovateľov vodných živočíchov a rybárov

| (17) | Minister poľnohospodárstva a rybolovu rozhodol obežníkom z 15. apríla 2000 a obežníkom z 13. júla 2000, že všetkým podnikom pôsobiacim v tomto odvetví umožní znížiť sociálne odvody o 50 %, chovateľom vodných živočíchov na obdobie od 15. apríla do 15. júla 2000 a rybárom na obdobie od 15. apríla do 15. októbra 2000. |
| --- | --- |

(17)

Minister poľnohospodárstva a rybolovu rozhodol obežníkom z 15. apríla 2000 a obežníkom z 13. júla 2000, že všetkým podnikom pôsobiacim v tomto odvetví umožní znížiť sociálne odvody o 50 %, chovateľom vodných živočíchov na obdobie od 15. apríla do 15. júla 2000 a rybárom na obdobie od 15. apríla do 15. októbra 2000.

| (18) | Toto zníženie sa vzťahovalo na sociálne odvody zamestnávateľov a sociálne odvody zamestnancov a platilo pre všetkých rybárov a chovateľov vodných živočíchov z metropolitného Francúzska a zámorských departementov. |
| --- | --- |

(18)

Toto zníženie sa vzťahovalo na sociálne odvody zamestnávateľov a sociálne odvody zamestnancov a platilo pre všetkých rybárov a chovateľov vodných živočíchov z metropolitného Francúzska a zámorských departementov.

| (19) | Podmienky zníženia boli rôzne v závislosti od toho, či išlo o príspevky platené Štátnemu ústavu invalidov námorníctva – ENIM (Etablissement national des invalides de la marine), alebo príspevky platené Vzájomnej poľnohospodárskej sociálnej poisťovni – MSA (Mutualité sociale agricole). |
| --- | --- |

(19)

Podmienky zníženia boli rôzne v závislosti od toho, či išlo o príspevky platené Štátnemu ústavu invalidov námorníctva – ENIM (Etablissement national des invalides de la marine), alebo príspevky platené Vzájomnej poľnohospodárskej sociálnej poisťovni – MSA (Mutualité sociale agricole).

| (20) | Čo sa týka príspevkov platených ENIM, boli znížené o 50 % tak v prípade sociálnych odvodov zamestnancov, ako aj sociálnych odvodov zamestnávateľov. Osobitne v prípade lodí, na ktoré sa nepoužil osobitný spôsob úhrady, sa príspevky zamestnávateľov znížili o 75 %. Túto rôznu mieru zníženia príspevkov možno podľa Francúzska vysvetliť skutočnosťou, že v prípade zvláštnej úhrady existuje silná finančná solidarita medzi lodiarmi a posádkou z hľadiska ťažkostí, s ktorými sa stretávajú pri výkone rybolovnej činnosti, hlavne čo sa týka zníženia obratu, kým v prípade priemyselných námorných dopravcov, pre ktorých takýto spôsob úhrady neexistuje, dopravcovia berú na seba fakticky najväčšiu časť hospodárskych ťažkostí. |
| --- | --- |

(20)

Čo sa týka príspevkov platených ENIM, boli znížené o 50 % tak v prípade sociálnych odvodov zamestnancov, ako aj sociálnych odvodov zamestnávateľov. Osobitne v prípade lodí, na ktoré sa nepoužil osobitný spôsob úhrady, sa príspevky zamestnávateľov znížili o 75 %. Túto rôznu mieru zníženia príspevkov možno podľa Francúzska vysvetliť skutočnosťou, že v prípade zvláštnej úhrady existuje silná finančná solidarita medzi lodiarmi a posádkou z hľadiska ťažkostí, s ktorými sa stretávajú pri výkone rybolovnej činnosti, hlavne čo sa týka zníženia obratu, kým v prípade priemyselných námorných dopravcov, pre ktorých takýto spôsob úhrady neexistuje, dopravcovia berú na seba fakticky najväčšiu časť hospodárskych ťažkostí.

| (21) | Čo sa týka príspevkov do MSA pre chovateľov vodných živočíchov, na ktorých sa tento režim vzťahuje, podmienky zníženia príspevkov boli určené obežníkom ministerstva poľnohospodárstva a rybolovu z 25. apríla 2000. Zníženie príspevkov znamenalo zníženie o 50 % osobných príspevkov podnikateľov a vedúcich podnikov, ktoré títo dlhujú v rozsahu troch dvanástin príspevkov požadovaných za rok 1999, a príspevkov, ktoré dlhujú ich zamestnanci z miezd za posledné tri mesiace roka 1999. |
| --- | --- |

(21)

Čo sa týka príspevkov do MSA pre chovateľov vodných živočíchov, na ktorých sa tento režim vzťahuje, podmienky zníženia príspevkov boli určené obežníkom ministerstva poľnohospodárstva a rybolovu z 25. apríla 2000. Zníženie príspevkov znamenalo zníženie o 50 % osobných príspevkov podnikateľov a vedúcich podnikov, ktoré títo dlhujú v rozsahu troch dvanástin príspevkov požadovaných za rok 1999, a príspevkov, ktoré dlhujú ich zamestnanci z miezd za posledné tri mesiace roka 1999.

| (22) | Suma zodpovedajúca oslobodeniu od poplatkov predstavovala 119 miliónov FRF (18,2 miliónov EUR). |
| --- | --- |

(22)

Suma zodpovedajúca oslobodeniu od poplatkov predstavovala 119 miliónov FRF (18,2 miliónov EUR).

C.   Dôvody začatia formálneho vyšetrovacieho konania

| (23) | Opatrenia uvedené v oddieloch A a B boli prijaté po tom, čo došlo k znečisteniu mora následkom havárie lode Erika12. decembra 1999 a silnej búrky v dňoch 26.–27. decembra 1999. |
| --- | --- |

(23)

Opatrenia uvedené v oddieloch A a B boli prijaté po tom, čo došlo k znečisteniu mora následkom havárie lode Erika12. decembra 1999 a silnej búrky v dňoch 26.–27. decembra 1999.

| (24) | Opatrenia sa analyzovali na základe článku 87 ods. 2 písmena b) zmluvy, v ktorom sa uvádza, že so spoločným trhom sú zlučiteľné „podpory určené na náhradu škody spôsobenej prírodnými katastrofami alebo mimoriadnymi udalosťami“. Znečistenie, ku ktorému došlo následkom havárie lode Erika, možno totiž kvalifikovať podľa uvedeného článku ako mimoriadnu udalosť. Okrem toho búrku z 26.–27. decembra 1999 možno kvalifikovať vzhľadom na jej mimoriadnu a neobvyklú silu ako prírodnú katastrofu. |
| --- | --- |

(24)

Opatrenia sa analyzovali na základe článku 87 ods. 2 písmena b) zmluvy, v ktorom sa uvádza, že so spoločným trhom sú zlučiteľné „podpory určené na náhradu škody spôsobenej prírodnými katastrofami alebo mimoriadnymi udalosťami“. Znečistenie, ku ktorému došlo následkom havárie lode Erika, možno totiž kvalifikovať podľa uvedeného článku ako mimoriadnu udalosť. Okrem toho búrku z 26.–27. decembra 1999 možno kvalifikovať vzhľadom na jej mimoriadnu a neobvyklú silu ako prírodnú katastrofu.

| (25) | V tejto súvislosti je úlohou Komisie skontrolovať, či nedošlo k nadmernej kompenzácii škôd spôsobených týmito udalosťami. |
| --- | --- |

(25)

V tejto súvislosti je úlohou Komisie skontrolovať, či nedošlo k nadmernej kompenzácii škôd spôsobených týmito udalosťami.

1.   Opatrenia v prospech chovateľov vodných živočíchov v departementoch atlantického pobrežia od Finistère po Gironde

| (26) | Opatreniami, v súvislosti s ktorými sa začalo formálne konanie, sú oslobodenie od sociálnych odvodov pre prvý štvrťrok 2000 (alebo prostredný štvrťrok), zníženie finančných nákladov a oslobodenie od poplatkov za užívanie verejného majetku. |
| --- | --- |

(26)

Opatreniami, v súvislosti s ktorými sa začalo formálne konanie, sú oslobodenie od sociálnych odvodov pre prvý štvrťrok 2000 (alebo prostredný štvrťrok), zníženie finančných nákladov a oslobodenie od poplatkov za užívanie verejného majetku.

| (27) | Opatrenie spočívajúce v oslobodení od sociálnych odvodov sa prijalo po preskúmaní situácie podnikov, ktoré prípadne mohli získať odškodnenie od odškodňovacieho útvaru. Doba trvania oslobodenia sa mení z roka na rok podľa rozsahu utrpenej škody. Opatrenie spočívajúce v oslobodení od sociálnych odvodov bolo prijaté ako doplnok k opatreniam, ktoré boli prijaté už predtým (uplatňovanie režimu poľnohospodárskych katastrôf, podpory na obnovu zariadení a skladov a zálohy na náhrady škôd, ktoré má zaplatiť FIPOL). So zreteľom na poskytnuté informácie sa Komisia domnievala, že nemôže preveriť, či v súvislosti s týmto oslobodením od sociálnych nákladov nedošlo celkove k náhrade nad rámec spôsobených škôd. |
| --- | --- |

(27)

Opatrenie spočívajúce v oslobodení od sociálnych odvodov sa prijalo po preskúmaní situácie podnikov, ktoré prípadne mohli získať odškodnenie od odškodňovacieho útvaru. Doba trvania oslobodenia sa mení z roka na rok podľa rozsahu utrpenej škody. Opatrenie spočívajúce v oslobodení od sociálnych odvodov bolo prijaté ako doplnok k opatreniam, ktoré boli prijaté už predtým (uplatňovanie režimu poľnohospodárskych katastrôf, podpory na obnovu zariadení a skladov a zálohy na náhrady škôd, ktoré má zaplatiť FIPOL). So zreteľom na poskytnuté informácie sa Komisia domnievala, že nemôže preveriť, či v súvislosti s týmto oslobodením od sociálnych nákladov nedošlo celkove k náhrade nad rámec spôsobených škôd.

| (28) | Opatrenie spočívajúce v oslobodení od finančných nákladov bolo takisto prijaté na doplnenie už prijatých opatrení. V tejto súvislosti Komisia nemohla preveriť, či spolu so znížením finančných nákladov nedošlo celkove k náhrade nad rámec utrpených škôd. |
| --- | --- |

(28)

Opatrenie spočívajúce v oslobodení od finančných nákladov bolo takisto prijaté na doplnenie už prijatých opatrení. V tejto súvislosti Komisia nemohla preveriť, či spolu so znížením finančných nákladov nedošlo celkove k náhrade nad rámec utrpených škôd.

| (29) | Opatrenie spočívajúce v oslobodení od poplatkov za užívanie verejného majetku bolo takisto prijaté na doplnenie už prijatých opatrení. Okrem toho Komisia mala informácie, že z uvedeného opatrenia mali úžitok všetci chovatelia vodných živočíchov zo šiestich príslušných departementov. Francúzsko neuviedlo dôvody, pre ktoré sa toto opatrenie spočívajúce v oslobodení od poplatkov rozšírilo na všetky subjekty z týchto departementov, ktoré vykonávajú toto povolanie. Preto si Komisia ani vtedy nemohla overiť, či oslobodením od poplatkov za užívanie verejného majetku nedošlo celkove k náhrade nad rámec spôsobených škôd. |
| --- | --- |

(29)

Opatrenie spočívajúce v oslobodení od poplatkov za užívanie verejného majetku bolo takisto prijaté na doplnenie už prijatých opatrení. Okrem toho Komisia mala informácie, že z uvedeného opatrenia mali úžitok všetci chovatelia vodných živočíchov zo šiestich príslušných departementov. Francúzsko neuviedlo dôvody, pre ktoré sa toto opatrenie spočívajúce v oslobodení od poplatkov rozšírilo na všetky subjekty z týchto departementov, ktoré vykonávajú toto povolanie. Preto si Komisia ani vtedy nemohla overiť, či oslobodením od poplatkov za užívanie verejného majetku nedošlo celkove k náhrade nad rámec spôsobených škôd.

| (30) | Vzhľadom na to, že si Komisia nemohla overiť, či nedošlo k nadmernej náhrade spôsobených škôd, tieto rozličné opatrenia nemohli byť vyhlásené za zlučiteľné so spoločným trhom na základe článku 87 ods. 2 písmena b) zmluvy. |
| --- | --- |

(30)

Vzhľadom na to, že si Komisia nemohla overiť, či nedošlo k nadmernej náhrade spôsobených škôd, tieto rozličné opatrenia nemohli byť vyhlásené za zlučiteľné so spoločným trhom na základe článku 87 ods. 2 písmena b) zmluvy.

| (31) | Čo sa týka neoznámených podpôr, tieto opatrenia boli analyzované z hľadiska usmernení pre skúmanie štátnych podpôr v odvetví rybolovu a akvakultúry (2), ktoré boli prijaté v roku 1997 a boli v platnosti ku dňu, kedy nastali uvedené skutočnosti (ďalej len usmernenia z roku 1997). Keďže predmetné podpory majú charakter podpory na pomoc činnosti, Komisia uplatňuje bod 1.2 štvrtý odsek tretiu zarážku usmernení z roku 1997, ktorým sa ustanovuje všeobecná zásadu nezlučiteľnosti podpor na pomoc činnosti so spoločným trhom. Komisia usúdila na základe informácií, ktoré mala k dispozícii, že pochybnosti o zlučiteľnosti predmetných opatrení so spoločným trhom pretrvávajú. |
| --- | --- |

(31)

Čo sa týka neoznámených podpôr, tieto opatrenia boli analyzované z hľadiska usmernení pre skúmanie štátnych podpôr v odvetví rybolovu a akvakultúry (2), ktoré boli prijaté v roku 1997 a boli v platnosti ku dňu, kedy nastali uvedené skutočnosti (ďalej len usmernenia z roku 1997). Keďže predmetné podpory majú charakter podpory na pomoc činnosti, Komisia uplatňuje bod 1.2 štvrtý odsek tretiu zarážku usmernení z roku 1997, ktorým sa ustanovuje všeobecná zásadu nezlučiteľnosti podpor na pomoc činnosti so spoločným trhom. Komisia usúdila na základe informácií, ktoré mala k dispozícii, že pochybnosti o zlučiteľnosti predmetných opatrení so spoločným trhom pretrvávajú.

2.   Doplňujúce opatrenia spočívajúce v znížení sociálnych odvodov v prospech všetkých chovateľov vodných živočíchov a rybárov

| (32) | Podľa Francúzska boli doplňujúce opatrenia v prospech všetkých chovateľov vodných živočíchov a rybárov z metropolitného Francúzska a zámorských departementov prijaté s cieľom vykompenzovať hospodársku ujmu, ktorú utrpeli podniky z tohto odvetvia následkom ovplyvnenia trhu zlou povesťou produktov mora v období po znečistení mora v dôsledku havárie lode Erika. |
| --- | --- |

(32)

Podľa Francúzska boli doplňujúce opatrenia v prospech všetkých chovateľov vodných živočíchov a rybárov z metropolitného Francúzska a zámorských departementov prijaté s cieľom vykompenzovať hospodársku ujmu, ktorú utrpeli podniky z tohto odvetvia následkom ovplyvnenia trhu zlou povesťou produktov mora v období po znečistení mora v dôsledku havárie lode Erika.

| (33) | Zníženie sociálnych od odvodov sa vzťahovalo na obdobie od 15. apríla do 15. júla 2000. |
| --- | --- |

(33)

Zníženie sociálnych od odvodov sa vzťahovalo na obdobie od 15. apríla do 15. júla 2000.

| (34) | Podľa Francúzska vyvolalo ovplyvnenie trhu v prvom štvrťroku 2000 pokles maloobchodného predaja lastúrnikov, objemovo o 9 % a z hľadiska hodnoty o 5 %. Búrka mala navyše negatívne dôsledky pre hospodársku situáciu celého odvetvia chovu mäkkýšov, hlavne pre departement Charente-Maritime, ktorý mal kľúčový význam pre obchodovanie s ustricami vo Francúzsku. |
| --- | --- |

(34)

Podľa Francúzska vyvolalo ovplyvnenie trhu v prvom štvrťroku 2000 pokles maloobchodného predaja lastúrnikov, objemovo o 9 % a z hľadiska hodnoty o 5 %. Búrka mala navyše negatívne dôsledky pre hospodársku situáciu celého odvetvia chovu mäkkýšov, hlavne pre departement Charente-Maritime, ktorý mal kľúčový význam pre obchodovanie s ustricami vo Francúzsku.

| (35) | Francúzsko však neposkytlo žiadnu informáciu, pokiaľ ide o súvislosť medzi veľkosťou hospodárskej škody, ktorá bola spôsobená všetkým subjektom zaoberajúcim chovom mäkkýšov znečistením mora, a sumou, ktorú predstavuje oslobodenie od sociálnych odvodov počas uvedenej doby. Komisia teda nemohla preveriť, či toto opatrenie, spočívajúce v oslobodení od nákladov, zodpovedá hodnote spôsobenej škody, a či nedošlo k nadmernej kompenzácii škody. |
| --- | --- |

(35)

Francúzsko však neposkytlo žiadnu informáciu, pokiaľ ide o súvislosť medzi veľkosťou hospodárskej škody, ktorá bola spôsobená všetkým subjektom zaoberajúcim chovom mäkkýšov znečistením mora, a sumou, ktorú predstavuje oslobodenie od sociálnych odvodov počas uvedenej doby. Komisia teda nemohla preveriť, či toto opatrenie, spočívajúce v oslobodení od nákladov, zodpovedá hodnote spôsobenej škody, a či nedošlo k nadmernej kompenzácii škody.

| (36) | Keďže toto opatrenie malo charakter podpory činnosti, Komisia vychádzala v zmysle bodu 1.2 štvrtý odsek tretia zarážka usmernení z roku 1997 z toho, že vzhľadom na informácie, ktoré má, existujú pochybnosti o zlučiteľnosti tohto opatrenia so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(36)

Keďže toto opatrenie malo charakter podpory činnosti, Komisia vychádzala v zmysle bodu 1.2 štvrtý odsek tretia zarážka usmernení z roku 1997 z toho, že vzhľadom na informácie, ktoré má, existujú pochybnosti o zlučiteľnosti tohto opatrenia so spoločným trhom.

| (37) | Zníženie sociálnych odvodov sa vzťahovalo na obdobie od 15. apríla do 15. októbra 2000. |
| --- | --- |

(37)

Zníženie sociálnych odvodov sa vzťahovalo na obdobie od 15. apríla do 15. októbra 2000.

| (38) | Podľa Francúzska bol zistený celkový pokles odbytu morských produktov s trvalým poklesom dopytu kvôli obavám spotrebiteľov zo zdravotných následkov znečistenia mora. |
| --- | --- |

(38)

Podľa Francúzska bol zistený celkový pokles odbytu morských produktov s trvalým poklesom dopytu kvôli obavám spotrebiteľov zo zdravotných následkov znečistenia mora.

| (39) | Francúzsko poskytlo rôzne informácie štatistickej povahy o maloobchodnom predaji produktov rybolovu, ktorými odôvodňuje prijatie opatrenia spočívajúceho v znížení nákladov. Komisia zobrala tieto informácie na vedomie. Komisia vo svojom liste adresovanom Francúzsku ohľadne začatia formálneho vyšetrovacieho konania však predovšetkým upozornila na skutočnosť, že podľa iných informácií z prvého štvrťroka 2000 vzrástla hodnota verejnej dražby o 3 % oproti predchádzajúcemu roku a stiahnuté množstvá boli stále pod úrovňou 1,5 % z vyložených množstiev u všetkých hlavných druhov, t. j. išlo o rovnakú úroveň, aká bola zaznamenaná v roku 1999 za rovnaké obdobie. Okrem toho sa toto opatrenie oslobodenia nákladov vzťahovalo na všetky francúzske podniky zaoberajúce sa rybolovom, vrátane podnikov zriadených v zámorských departementoch. |
| --- | --- |

(39)

Francúzsko poskytlo rôzne informácie štatistickej povahy o maloobchodnom predaji produktov rybolovu, ktorými odôvodňuje prijatie opatrenia spočívajúceho v znížení nákladov. Komisia zobrala tieto informácie na vedomie. Komisia vo svojom liste adresovanom Francúzsku ohľadne začatia formálneho vyšetrovacieho konania však predovšetkým upozornila na skutočnosť, že podľa iných informácií z prvého štvrťroka 2000 vzrástla hodnota verejnej dražby o 3 % oproti predchádzajúcemu roku a stiahnuté množstvá boli stále pod úrovňou 1,5 % z vyložených množstiev u všetkých hlavných druhov, t. j. išlo o rovnakú úroveň, aká bola zaznamenaná v roku 1999 za rovnaké obdobie. Okrem toho sa toto opatrenie oslobodenia nákladov vzťahovalo na všetky francúzske podniky zaoberajúce sa rybolovom, vrátane podnikov zriadených v zámorských departementoch.

| (40) | Komisia okrem toho získala určité informácie uverejnené Agence France-Presse a informácie z tlače, podľa ktorých bolo cieľom zníženia sociálnych odvodov vykompenzovať zvýšenie ceny paliva, ku ktorému došlo už pred niekoľkými mesiacmi. |
| --- | --- |

(40)

Komisia okrem toho získala určité informácie uverejnené Agence France-Presse a informácie z tlače, podľa ktorých bolo cieľom zníženia sociálnych odvodov vykompenzovať zvýšenie ceny paliva, ku ktorému došlo už pred niekoľkými mesiacmi.

| (41) | Na základe všetkých týchto informácií Komisia usúdila, že Francúzsko neposkytlo informácie, na základe ktorých by bolo možné tvrdiť, že namietaná situácia zodpovedá náhrade hospodárskej ujmy, ktorú podniky utrpeli následkom ovplyvnenia trhu s produktmi mora. Keďže má toto opatrenie charakter podpory činnosti, Komisia usúdila, so zreteľom na bod 1.2 štvrtý odsek tretia zarážka usmernení z roku 1997, že vzhľadom na informácie, ktoré má, existujú vážne pochybnosti o zlučiteľnosti tohto opatrenia so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(41)

Na základe všetkých týchto informácií Komisia usúdila, že Francúzsko neposkytlo informácie, na základe ktorých by bolo možné tvrdiť, že namietaná situácia zodpovedá náhrade hospodárskej ujmy, ktorú podniky utrpeli následkom ovplyvnenia trhu s produktmi mora. Keďže má toto opatrenie charakter podpory činnosti, Komisia usúdila, so zreteľom na bod 1.2 štvrtý odsek tretia zarážka usmernení z roku 1997, že vzhľadom na informácie, ktoré má, existujú vážne pochybnosti o zlučiteľnosti tohto opatrenia so spoločným trhom.

III.   PRIPOMIENKY FRANCÚZSKA

A.   Opatrenia v prospech chovateľov vodných živočíchov z departementov atlantického pobrežia od Finistère po Gironde

| (42) | Francúzsko uvádza, že úľavy v rámci finančných nákladov poskytnuté v rámci plánov na vyrovnanie dlhu mali za cieľ pomôcť najslabším podnikom prekonať mimoriadnu situáciu spojenú s katastrofami, ku ktorým došlo, a nie vyrovnať straty. Podnikmi oprávnenými využiť toto opatrenie boli iba tie najslabšie podniky. |
| --- | --- |

(42)

Francúzsko uvádza, že úľavy v rámci finančných nákladov poskytnuté v rámci plánov na vyrovnanie dlhu mali za cieľ pomôcť najslabším podnikom prekonať mimoriadnu situáciu spojenú s katastrofami, ku ktorým došlo, a nie vyrovnať straty. Podnikmi oprávnenými využiť toto opatrenie boli iba tie najslabšie podniky.

| (43) | Čo sa týka opatrenia nadmernej kompenzácie spôsobenej škody, Francúzsko uvádza, že účelom konania, ktoré sa začalo v súvislosti s úľavami v rámci sociálnych dávok a finančných nákladov, bolo práve zabrániť nadmernej kompenzácii. Departementálne odškodňovacie útvary zriadené v departementoch postihnutých katastrofou posúdili celkovú situáciu každého podniku a potvrdili sumy poskytnuté z hľadiska škody, ktorú podniky utrpeli. |
| --- | --- |

(43)

Čo sa týka opatrenia nadmernej kompenzácie spôsobenej škody, Francúzsko uvádza, že účelom konania, ktoré sa začalo v súvislosti s úľavami v rámci sociálnych dávok a finančných nákladov, bolo práve zabrániť nadmernej kompenzácii. Departementálne odškodňovacie útvary zriadené v departementoch postihnutých katastrofou posúdili celkovú situáciu každého podniku a potvrdili sumy poskytnuté z hľadiska škody, ktorú podniky utrpeli.

B.   Doplnkové opatrenia v prospech všetkých chovateľov vodných živočíchov a rybárov

1.   V prospech chovateľov vodných živočíchov

| (44) | Francúzsko konštatovalo, že obmedzenie úžitku z úľav iba na chovateľov vodných živočíchov postihnutých búrkou a znečistením mora sa ukázalo ako nedostatočné. Celková situácia odvetvia bola dosť znepokojivá na to, aby sa dala ospravedlniť globálna pomoc. Dosah informácií o znečistení mora šírených médiami na verejnú mienku spôsobil poškodenie v očiach spotrebiteľov dobrej povesti produktov mora, osobitne mäkkýšov z produkcie chovu, bez ohľadu na ich pôvod. Podľa prieskumu, ktorý sa uskutočnil pre Štátny medziprofesijný úrad pre produkty mora a akvakultúry – OFIMER (Office national interprofessionnel des produits de la mer et de l’aquaculture), sa pokles obratu z chovu mäkkýšov odhadoval na 51 miliónov FRF (7,77 miliónov EUR) počas štvorročného obdobia od 17. decembra 1999 do 16. apríla 2000. |
| --- | --- |

(44)

Francúzsko konštatovalo, že obmedzenie úžitku z úľav iba na chovateľov vodných živočíchov postihnutých búrkou a znečistením mora sa ukázalo ako nedostatočné. Celková situácia odvetvia bola dosť znepokojivá na to, aby sa dala ospravedlniť globálna pomoc. Dosah informácií o znečistení mora šírených médiami na verejnú mienku spôsobil poškodenie v očiach spotrebiteľov dobrej povesti produktov mora, osobitne mäkkýšov z produkcie chovu, bez ohľadu na ich pôvod. Podľa prieskumu, ktorý sa uskutočnil pre Štátny medziprofesijný úrad pre produkty mora a akvakultúry – OFIMER (Office national interprofessionnel des produits de la mer et de l’aquaculture), sa pokles obratu z chovu mäkkýšov odhadoval na 51 miliónov FRF (7,77 miliónov EUR) počas štvorročného obdobia od 17. decembra 1999 do 16. apríla 2000.

| (45) | S cieľom riešiť tento stav boli prijaté všeobecné opatrenia: všeobecné zníženie sociálnych odvodov a oslobodenie od poplatkov za užívanie verejného majetku. Zníženie sociálnych odvodov predstavovalo podporu vo výške 3,35 milióna EUR. Oslobodenie od poplatkov za užívanie verejného majetku predstavovalo podporu v sume 3,81 milióna EUR. Celková suma podpory je teda nižšia než 7,77 milióna Eur, čo je suma, na akú sa odhaduje pokles obratu v štúdii, ktorú uskutočnil OFIMER. |
| --- | --- |

(45)

S cieľom riešiť tento stav boli prijaté všeobecné opatrenia: všeobecné zníženie sociálnych odvodov a oslobodenie od poplatkov za užívanie verejného majetku. Zníženie sociálnych odvodov predstavovalo podporu vo výške 3,35 milióna EUR. Oslobodenie od poplatkov za užívanie verejného majetku predstavovalo podporu v sume 3,81 milióna EUR. Celková suma podpory je teda nižšia než 7,77 milióna Eur, čo je suma, na akú sa odhaduje pokles obratu v štúdii, ktorú uskutočnil OFIMER.

2.   V prospech rybárov

| (46) | Francúzsko namieta proti argumentom Komisie, ktorými Komisia zdôvodňuje začatie formálneho vyšetrovacieho konania. Francúzsko uvádza, že šok vyvolaný znečistením mora a zveličenie potvrdených alebo spochybnených dôsledkov spôsobilo výrazné poškodenie dobrej povesti produktov mora; nebolo ušetrené žiadne odvetvie, ani žiadna oblasť. |
| --- | --- |

(46)

Francúzsko namieta proti argumentom Komisie, ktorými Komisia zdôvodňuje začatie formálneho vyšetrovacieho konania. Francúzsko uvádza, že šok vyvolaný znečistením mora a zveličenie potvrdených alebo spochybnených dôsledkov spôsobilo výrazné poškodenie dobrej povesti produktov mora; nebolo ušetrené žiadne odvetvie, ani žiadna oblasť.

| (47) | Francúzsko uvádza, že stanovené obdobie úľav (od 15. apríla do 15. októbra 2000) zodpovedá v skutočnosti činnosti lodí za prvých šesť mesiacov v roku, pretože zaplatenie sociálnych nákladov sa v skutočnosti týka činnosti podnikov počas predchádzajúcich troch mesiacov. Tento časový posun umožnil zabezpečiť správne zohľadnenie činnosti rybárov v čase, keď tie najväčšie problémy, t. j. počas šiestich mesiacov od okamihu, keď v decembri 1999 došlo k obom katastrofám. Preto sa Francúzsko nazdáva, že Komisia sa nemala vo svojej analýze odvolávať na poznámku OFIMER-u o konjunktúre vo Flash Eco zo 16. februára 2001. |
| --- | --- |

(47)

Francúzsko uvádza, že stanovené obdobie úľav (od 15. apríla do 15. októbra 2000) zodpovedá v skutočnosti činnosti lodí za prvých šesť mesiacov v roku, pretože zaplatenie sociálnych nákladov sa v skutočnosti týka činnosti podnikov počas predchádzajúcich troch mesiacov. Tento časový posun umožnil zabezpečiť správne zohľadnenie činnosti rybárov v čase, keď tie najväčšie problémy, t. j. počas šiestich mesiacov od okamihu, keď v decembri 1999 došlo k obom katastrofám. Preto sa Francúzsko nazdáva, že Komisia sa nemala vo svojej analýze odvolávať na poznámku OFIMER-u o konjunktúre vo Flash Eco zo 16. februára 2001.

| (48) | Francúzsko sa nazdáva, že Komisia sa nemala odvolávať ani na poznámku OFIMER-u o konjunktúre v mesiacoch január až apríl 2000, pretože táto poznámka sa zakladala na dohadoch, pričom informácie týkajúce sa mesiacov marec a apríl boli vo veľkej miere odhadmi. Rozdiely, ktoré Komisia odhalila, neboli dôsledkom rozdielneho hodnotenia, ale normálneho štatistického rozdielu medzi hrubými a momentálnymi údajmi a ich konečným potvrdením. Treba sa teda pridŕžať informácií uvedených v správe zo 6. apríla 2001, ktorú Francúzsko poslalo Komisii v rámci skúmania tohto prípadu; tieto informácie sú konečnými údajmi týkajúcimi sa posudzovaného obdobia. |
| --- | --- |

(48)

Francúzsko sa nazdáva, že Komisia sa nemala odvolávať ani na poznámku OFIMER-u o konjunktúre v mesiacoch január až apríl 2000, pretože táto poznámka sa zakladala na dohadoch, pričom informácie týkajúce sa mesiacov marec a apríl boli vo veľkej miere odhadmi. Rozdiely, ktoré Komisia odhalila, neboli dôsledkom rozdielneho hodnotenia, ale normálneho štatistického rozdielu medzi hrubými a momentálnymi údajmi a ich konečným potvrdením. Treba sa teda pridŕžať informácií uvedených v správe zo 6. apríla 2001, ktorú Francúzsko poslalo Komisii v rámci skúmania tohto prípadu; tieto informácie sú konečnými údajmi týkajúcimi sa posudzovaného obdobia.

| (49) | Francúzsko uvádza, že na základe mesačných prehľadov OFIMER-u boli množstvá vyložené počas prvých šiestich mesiacov stabilné vo vzťahu k rovnakému obdobiu v roku 1999, aj keď boli niekedy zistené výrazné poklesy počas kratších období, ktoré zjavne zodpovedajú obdobiam najväčšieho vplyvu médií. Počas tohto obdobia sa však stiahnuté objemy produktov zvýšili o 28 % oproti roku 1999, hlavne počas prvých mesiacov v roku (január: + 92 %, február: + 66 %, marec: + 35 %). U niektorých druhov bola úroveň stiahnutých objemov mimoriadne vysoká (langusty: + 175 %, morské čerty: + 161 %, kraby: 5 × väčšia), čo svedčí o psychologickom vplyve znečistenia mora na správanie spotrebiteľa. |
| --- | --- |

(49)

Francúzsko uvádza, že na základe mesačných prehľadov OFIMER-u boli množstvá vyložené počas prvých šiestich mesiacov stabilné vo vzťahu k rovnakému obdobiu v roku 1999, aj keď boli niekedy zistené výrazné poklesy počas kratších období, ktoré zjavne zodpovedajú obdobiam najväčšieho vplyvu médií. Počas tohto obdobia sa však stiahnuté objemy produktov zvýšili o 28 % oproti roku 1999, hlavne počas prvých mesiacov v roku (január: + 92 %, február: + 66 %, marec: + 35 %). U niektorých druhov bola úroveň stiahnutých objemov mimoriadne vysoká (langusty: + 175 %, morské čerty: + 161 %, kraby: 5 × väčšia), čo svedčí o psychologickom vplyve znečistenia mora na správanie spotrebiteľa.

| (50) | V prvom štvrťroku 2000 boli množstvá vyložených produktov relatívne stabilné, ale výrazne sa zvyšovali množstvá stiahnutých produktov, takže došlo k poklesu predaných množstiev. Spotreba čerstvých morských produktov klesla o 7 % (o 6 % u rýb, o 9 % u mäkkýšov a o 6,5 % u kôrovcov, hlavne kreviet). |
| --- | --- |

(50)

V prvom štvrťroku 2000 boli množstvá vyložených produktov relatívne stabilné, ale výrazne sa zvyšovali množstvá stiahnutých produktov, takže došlo k poklesu predaných množstiev. Spotreba čerstvých morských produktov klesla o 7 % (o 6 % u rýb, o 9 % u mäkkýšov a o 6,5 % u kôrovcov, hlavne kreviet).

| (51) | Čo sa týka cien, oproti cenám z januára 1999 poklesli o 6 %, pričom u druhov rozhodujúcich pre rovnováhu podnikov tento pokles pretrvával. Zo 49 významných druhov, ktoré monitoruje OFIMER, bol zaznamenaný pokles u 34 z nich v januári 2000, u 26 z nich vo februári 2000 a u 21 z nich v marci 2000. Rovnako bol zaregistrovaný konštantný pokles počas celého obdobia u hlavných lovených druhov. |
| --- | --- |

(51)

Čo sa týka cien, oproti cenám z januára 1999 poklesli o 6 %, pričom u druhov rozhodujúcich pre rovnováhu podnikov tento pokles pretrvával. Zo 49 významných druhov, ktoré monitoruje OFIMER, bol zaznamenaný pokles u 34 z nich v januári 2000, u 26 z nich vo februári 2000 a u 21 z nich v marci 2000. Rovnako bol zaregistrovaný konštantný pokles počas celého obdobia u hlavných lovených druhov.

| (52) | Francúzsko pripomína, že spotrebiteľ nemal jednoducho možnosť rozlišovať produkty mora podľa ich pôvodu a že pokles záujmu o produkty mora sa prejavil nezávisle od oblasti produkcie. Podozrenie vyvolané dôsledkami znečistenia mora sa uplatnilo bez rozlišovania tak voči metropolitným produktom, ako aj voči produktom pochádzajúcim zo zámorských departementov. Podľa Francúzska svedčia colné údaje týkajúce sa týchto departementov o negatívnych dôsledkoch znečistenia mora a rybári z týchto departementov nemali žiadny dôvod byť vylúčení z podporného opatrenia zavedeného vládou. |
| --- | --- |

(52)

Francúzsko pripomína, že spotrebiteľ nemal jednoducho možnosť rozlišovať produkty mora podľa ich pôvodu a že pokles záujmu o produkty mora sa prejavil nezávisle od oblasti produkcie. Podozrenie vyvolané dôsledkami znečistenia mora sa uplatnilo bez rozlišovania tak voči metropolitným produktom, ako aj voči produktom pochádzajúcim zo zámorských departementov. Podľa Francúzska svedčia colné údaje týkajúce sa týchto departementov o negatívnych dôsledkoch znečistenia mora a rybári z týchto departementov nemali žiadny dôvod byť vylúčení z podporného opatrenia zavedeného vládou.

| (53) | Francúzsko nakoniec pripomína, že Komisia len málo dôverovala článkom v tlači poskytnutých pre ilustráciu, ale na druhej strane kládla príliš veľký dôraz na komentáre určitých novinárov v odborných kruhoch. Francúzsko dokladá k týmto komentárom rôzne články a doplňujúce dokumenty, ktoré svedčia o zmedializovaní udalosti a o atmosfére nedôvery spotrebiteľa voči produktom mora. Francúzsko okrem toho vyvracia hypotézu, ktorú Komisia uvádza v liste oznamujúcom začatie formálneho vyšetrovacieho konania, podľa ktorej bolo cieľom zníženia sociálnych odvodov v skutočnosti vykompenzovať zvýšenie nákladov na palivo, ktoré sa prejavovalo už niekoľko mesiacov. |
| --- | --- |

(53)

Francúzsko nakoniec pripomína, že Komisia len málo dôverovala článkom v tlači poskytnutých pre ilustráciu, ale na druhej strane kládla príliš veľký dôraz na komentáre určitých novinárov v odborných kruhoch. Francúzsko dokladá k týmto komentárom rôzne články a doplňujúce dokumenty, ktoré svedčia o zmedializovaní udalosti a o atmosfére nedôvery spotrebiteľa voči produktom mora. Francúzsko okrem toho vyvracia hypotézu, ktorú Komisia uvádza v liste oznamujúcom začatie formálneho vyšetrovacieho konania, podľa ktorej bolo cieľom zníženia sociálnych odvodov v skutočnosti vykompenzovať zvýšenie nákladov na palivo, ktoré sa prejavovalo už niekoľko mesiacov.

IV.   POSUDOK

A.   Existencia štátnej pomoci

| (54) | V zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy „podpory poskytované štátmi alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktoré narušia súťaž alebo hrozia narušením súťaže tým, že zvýhodňujú určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, sú – pokiaľ to ovplyvňuje trh medzi členskými štátmi – nezlučiteľné so spoločným trhom“. |
| --- | --- |

(54)

V zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy „podpory poskytované štátmi alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktoré narušia súťaž alebo hrozia narušením súťaže tým, že zvýhodňujú určité podniky alebo výrobu určitých druhov tovaru, sú – pokiaľ to ovplyvňuje trh medzi členskými štátmi – nezlučiteľné so spoločným trhom“.

| (55) | Rôzne opatrenia, ktoré sú predmetom tohto rozhodnutia (zníženie sociálnych odvodov a finančných nákladov, oslobodenie od poplatkov za užívanie verejného majetku), sú opatreniami, ktoré zvýhodňujú podniky vykonávajúce špecifickú činnosť, podniky pôsobiace v odvetví akvakultúry a rybolovu. Tieto podniky sú totiž oslobodené od určitých nákladov, ktoré by obvykle museli znášať. |
| --- | --- |

(55)

Rôzne opatrenia, ktoré sú predmetom tohto rozhodnutia (zníženie sociálnych odvodov a finančných nákladov, oslobodenie od poplatkov za užívanie verejného majetku), sú opatreniami, ktoré zvýhodňujú podniky vykonávajúce špecifickú činnosť, podniky pôsobiace v odvetví akvakultúry a rybolovu. Tieto podniky sú totiž oslobodené od určitých nákladov, ktoré by obvykle museli znášať.

| (56) | Tieto opatrenia prinášajú štátu stratu prostriedkov buď priamo (zníženie finančných nákladov a oslobodenie od poplatkov za užívanie verejného majetku), alebo nepriamo, pričom štát musí vykompenzovať straty, ktoré utrpel orgán vyberajúci sociálne príspevky. Ide teda o podpory poskytované štátom v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(56)

Tieto opatrenia prinášajú štátu stratu prostriedkov buď priamo (zníženie finančných nákladov a oslobodenie od poplatkov za užívanie verejného majetku), alebo nepriamo, pričom štát musí vykompenzovať straty, ktoré utrpel orgán vyberajúci sociálne príspevky. Ide teda o podpory poskytované štátom v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy.

| (57) | Keďže sa navyše produkty podnikov, ktoré sú príjemcami podpory, predávajú na trhu Spoločenstva, opatrenia prijaté Francúzskom posilňujú postavenie týchto podnikov tak na francúzskom trhu voči podnikom ostatných členských štátov, ktoré chcú uviesť na tento trh svoje vlastné produkty (produkty akvakultúry a rybolovu alebo iné konkurenčné potravinové produkty), ako aj na trhoch ostatných členských štátov vo vzťahu k podnikom aktívnym na týchto trhoch (čo sa týka tých istých produktov). Následne predmetné opatrenia narúšajú alebo hrozia narušením hospodárskej súťaže a môžu ovplyvniť trh medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(57)

Keďže sa navyše produkty podnikov, ktoré sú príjemcami podpory, predávajú na trhu Spoločenstva, opatrenia prijaté Francúzskom posilňujú postavenie týchto podnikov tak na francúzskom trhu voči podnikom ostatných členských štátov, ktoré chcú uviesť na tento trh svoje vlastné produkty (produkty akvakultúry a rybolovu alebo iné konkurenčné potravinové produkty), ako aj na trhoch ostatných členských štátov vo vzťahu k podnikom aktívnym na týchto trhoch (čo sa týka tých istých produktov). Následne predmetné opatrenia narúšajú alebo hrozia narušením hospodárskej súťaže a môžu ovplyvniť trh medzi členskými štátmi.

| (58) | Také opatrenia sú v zásade zakázané v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy. Za zlučiteľné so spoločným trhom sa môžu pokladať iba vtedy, keď sa ne môže uplatniť jedna z odchýlok stanovených zmluvou. Čo sa týka podpor poskytnutých podnikom akvakultúry a rybolovu, musia sa analyzovať, ako sa už stalo počas predbežného skúmania, z hľadiska usmernení z roku 1997. |
| --- | --- |

(58)

Také opatrenia sú v zásade zakázané v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy. Za zlučiteľné so spoločným trhom sa môžu pokladať iba vtedy, keď sa ne môže uplatniť jedna z odchýlok stanovených zmluvou. Čo sa týka podpor poskytnutých podnikom akvakultúry a rybolovu, musia sa analyzovať, ako sa už stalo počas predbežného skúmania, z hľadiska usmernení z roku 1997.

B.   Opatrenia v prospech chovateľov vodných živočíchov z departementov atlantického pobrežia od Finistère po Gironde

| (59) | Komisia začala formálne vyšetrovacie konanie v súvislosti s opatreniami prijatými v prospech chovateľov vodných živočíchov po udalostiach z decembra 1999, pretože si nemohla overiť, či následkom kumulovania rôznych podpôr, ku ktorým patria aj podpory, v súvislosti s ktorými už Komisia vydala kladný posudok, nedošlo celkove ku kompenzácii nad rámec spôsobených škôd. |
| --- | --- |

(59)

Komisia začala formálne vyšetrovacie konanie v súvislosti s opatreniami prijatými v prospech chovateľov vodných živočíchov po udalostiach z decembra 1999, pretože si nemohla overiť, či následkom kumulovania rôznych podpôr, ku ktorým patria aj podpory, v súvislosti s ktorými už Komisia vydala kladný posudok, nedošlo celkove ku kompenzácii nad rámec spôsobených škôd.

| (60) | Komisia pripomína, že formálne vyšetrovacie konanie sa vzťahovalo na tieto podporné opatrenia:






  — | oslobodenie od sociálnych odvodov počas prvého štvrťroka 2000 (týkajúce sa jedného, dvoch, alebo troch mesiacov podľa spôsobenej škody), |
| --- | --- | --- |

(60)

Komisia pripomína, že formálne vyšetrovacie konanie sa vzťahovalo na tieto podporné opatrenia:

—

oslobodenie od sociálnych odvodov počas prvého štvrťroka 2000 (týkajúce sa jedného, dvoch, alebo troch mesiacov podľa spôsobenej škody),

| — | zníženie finančných nákladov pre chovateľov vodných živočíchov, ktorých priamo postihla búrka alebo znečistenie mora, |
| --- | --- |

—

zníženie finančných nákladov pre chovateľov vodných živočíchov, ktorých priamo postihla búrka alebo znečistenie mora,

| — | oslobodenie od poplatkov za užívanie verejného majetku za rok 2000 pre koncesie vo všetkých šiestich departementoch postihnutých udalosťami (departementy atlantického pobrežia od Finistère po Gironde). |
| --- | --- |

—

oslobodenie od poplatkov za užívanie verejného majetku za rok 2000 pre koncesie vo všetkých šiestich departementoch postihnutých udalosťami (departementy atlantického pobrežia od Finistère po Gironde).

| (61) | Čo sa týka oslobodenia od sociálnych odvodov a zníženia finančných nákladov, podľa poskytnutých doplňujúcich informácií mal postup uplatňovaný Francúzskom, v rámci ktorého sa v každom príslušnom departemente zriadil departementálny odškodňovací útvar, v ktorom sú zastúpené rôzne zainteresované štátne úrady, bankové ústavy a odborné kruhy, za cieľ zabrániť riziku nadmernej kompenzácie. Francúzsko pripomína, že departementálne odškodňovacie útvary preskúmali podklady v jednotlivých prípadoch a že preskúmanie podkladov umožnilo upraviť podpory poskytnuté podľa situácie podnikov a zabrániť nadmerným kompenzáciám. |
| --- | --- |

(61)

Čo sa týka oslobodenia od sociálnych odvodov a zníženia finančných nákladov, podľa poskytnutých doplňujúcich informácií mal postup uplatňovaný Francúzskom, v rámci ktorého sa v každom príslušnom departemente zriadil departementálny odškodňovací útvar, v ktorom sú zastúpené rôzne zainteresované štátne úrady, bankové ústavy a odborné kruhy, za cieľ zabrániť riziku nadmernej kompenzácie. Francúzsko pripomína, že departementálne odškodňovacie útvary preskúmali podklady v jednotlivých prípadoch a že preskúmanie podkladov umožnilo upraviť podpory poskytnuté podľa situácie podnikov a zabrániť nadmerným kompenzáciám.

| (62) | Na základe týchto informácií Komisia konštatuje, že Francúzsko zaviedlo primeraný postup umožňujúci zabrániť nadmernej kompenzácii spôsobených škôd. Preto sa nazdáva, že jediným cieľom týchto podpor bolo nahradiť škody spôsobené mimoriadnymi udalosťami, akými bola búrka v decembri 1999 a havária lode Erika. |
| --- | --- |

(62)

Na základe týchto informácií Komisia konštatuje, že Francúzsko zaviedlo primeraný postup umožňujúci zabrániť nadmernej kompenzácii spôsobených škôd. Preto sa nazdáva, že jediným cieľom týchto podpor bolo nahradiť škody spôsobené mimoriadnymi udalosťami, akými bola búrka v decembri 1999 a havária lode Erika.

| (63) | Oslobodenie od sociálnych odvodov a zníženie finančných nákladov treba teda vyhlásiť za zlučiteľné so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 2 písmena b) zmluvy. |
| --- | --- |

(63)

Oslobodenie od sociálnych odvodov a zníženie finančných nákladov treba teda vyhlásiť za zlučiteľné so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 2 písmena b) zmluvy.

| (64) | Čo sa týka oslobodenia od poplatkov za užívanie verejného majetku, bude analyzované v oddiele C.1, keďže sa toto opatrenie vzťahovalo na všetkých chovateľov vodných živočíchov vo Francúzsku, čo je v rozpore s informáciami, ktoré Komisia mala pred začatím formálneho vyšetrovacieho konania. Francúzsko totiž informovalo Komisiu listom z 21. júna 2000, že koncesie súvisiace s morskými kultúrami a povolenia na odber vody v príslušných departementoch boli oslobodené o poplatku za užívanie verejného majetku za rok 2000. Pretože Francúzsko sa o tomto oslobodení už nezmienilo v nasledujúcich listoch adresovaných Komisii, kde podrobne opisuje obsah realizovaných opatrení, Komisia požiadala Francúzsko listom z 21. júna 2001 o informáciu, či sa toto oslobodenie skutočne uplatnilo, a ak áno, aby jej poskytlo príslušné informácie. Francúzsko vo svojej odpovedi z 13. augusta 2001 uviedlo, že „chovatelia vodných živočíchov z departementov Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime a Gironde boli skutočne oslobodení od poplatku za užívanie verejného majetku za rok 2000“, pričom sa nezmienilo o tom, že rozsah uplatnenia tohto oslobodenia presahuje rámec uvedených šiestich departementov. Francúzsko uviedlo až v odpovedi na začatie formálneho vyšetrovacieho konania, že toto opatrenie bolo všeobecným opatrením, ktoré sa teda vzťahovalo na všetkých chovateľov vodných živočíchov z Francúzska, ako opatrenie spočívajúce v znížení sociálnych odvodov. |
| --- | --- |

(64)

Čo sa týka oslobodenia od poplatkov za užívanie verejného majetku, bude analyzované v oddiele C.1, keďže sa toto opatrenie vzťahovalo na všetkých chovateľov vodných živočíchov vo Francúzsku, čo je v rozpore s informáciami, ktoré Komisia mala pred začatím formálneho vyšetrovacieho konania. Francúzsko totiž informovalo Komisiu listom z 21. júna 2000, že koncesie súvisiace s morskými kultúrami a povolenia na odber vody v príslušných departementoch boli oslobodené o poplatku za užívanie verejného majetku za rok 2000. Pretože Francúzsko sa o tomto oslobodení už nezmienilo v nasledujúcich listoch adresovaných Komisii, kde podrobne opisuje obsah realizovaných opatrení, Komisia požiadala Francúzsko listom z 21. júna 2001 o informáciu, či sa toto oslobodenie skutočne uplatnilo, a ak áno, aby jej poskytlo príslušné informácie. Francúzsko vo svojej odpovedi z 13. augusta 2001 uviedlo, že „chovatelia vodných živočíchov z departementov Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime a Gironde boli skutočne oslobodení od poplatku za užívanie verejného majetku za rok 2000“, pričom sa nezmienilo o tom, že rozsah uplatnenia tohto oslobodenia presahuje rámec uvedených šiestich departementov. Francúzsko uviedlo až v odpovedi na začatie formálneho vyšetrovacieho konania, že toto opatrenie bolo všeobecným opatrením, ktoré sa teda vzťahovalo na všetkých chovateľov vodných živočíchov z Francúzska, ako opatrenie spočívajúce v znížení sociálnych odvodov.

C.   Všeobecné doplnkové opatrenia v prospech všetkých chovateľov vodných živočíchov a všetkých rybárov

1.   Chovatelia vodných živočíchov

| (65) | Oslobodenie od poplatkov za užívanie verejného majetku za rok 2000 a zníženie sociálnych odvodov za obdobie od 15. apríla do 15. júla 2000 sa vzťahovalo na všetkých chovateľov vodných živočíchov z metropolitného Francúzska a zámorských departementov. |
| --- | --- |

(65)

Oslobodenie od poplatkov za užívanie verejného majetku za rok 2000 a zníženie sociálnych odvodov za obdobie od 15. apríla do 15. júla 2000 sa vzťahovalo na všetkých chovateľov vodných živočíchov z metropolitného Francúzska a zámorských departementov.

| (66) | Podľa Francúzska boli tieto opatrenia zavedené na vykompenzovanie zníženia obratu, ktoré postihlo všetky subjekty vykonávajúce toto povolanie na celom území, následkom poškodenia v očiach spotrebiteľov dobrej povesti mäkkýšov pochádzajúcich z chovu, ku ktorému došlo po havárii lode Erika. Podľa prieskumu, ktorý sa uskutočnil pre OFIMER, po tejto udalosti poklesol obrat o 7,7 milióna EUR oproti predchádzajúcemu roku. |
| --- | --- |

(66)

Podľa Francúzska boli tieto opatrenia zavedené na vykompenzovanie zníženia obratu, ktoré postihlo všetky subjekty vykonávajúce toto povolanie na celom území, následkom poškodenia v očiach spotrebiteľov dobrej povesti mäkkýšov pochádzajúcich z chovu, ku ktorému došlo po havárii lode Erika. Podľa prieskumu, ktorý sa uskutočnil pre OFIMER, po tejto udalosti poklesol obrat o 7,7 milióna EUR oproti predchádzajúcemu roku.

| (67) | Oslobodenie od poplatkov za užívanie verejného majetku v sume 3,81 milióna EUR a zníženie sociálnych odvodov predstavujúce sumu 3,35 milióna EUR by teda umožnili čiastočne vykompenzovať tieto straty príjmov. Celková podpora pre celé Francúzsko predstavuje teda 7,16 milióna EUR, t. j. sumu nižšiu než odhadovaná škoda (7,7 milióna EUR). |
| --- | --- |

(67)

Oslobodenie od poplatkov za užívanie verejného majetku v sume 3,81 milióna EUR a zníženie sociálnych odvodov predstavujúce sumu 3,35 milióna EUR by teda umožnili čiastočne vykompenzovať tieto straty príjmov. Celková podpora pre celé Francúzsko predstavuje teda 7,16 milióna EUR, t. j. sumu nižšiu než odhadovaná škoda (7,7 milióna EUR).

| (68) | Podľa poskytnutých informácií Komisia nepopiera, že došlo k okamžitému ovplyvneniu trhu mäkkýšov pochádzajúcich z chovu. Ako však bolo už spomenuté v rozhodnutí o začatí formálneho vyšetrovacieho konania, toto ovplyvnenie trhu treba relativizovať; nedošlo k náhlej a násilnej strate záujmu zo strany zákazníkov. |
| --- | --- |

(68)

Podľa poskytnutých informácií Komisia nepopiera, že došlo k okamžitému ovplyvneniu trhu mäkkýšov pochádzajúcich z chovu. Ako však bolo už spomenuté v rozhodnutí o začatí formálneho vyšetrovacieho konania, toto ovplyvnenie trhu treba relativizovať; nedošlo k náhlej a násilnej strate záujmu zo strany zákazníkov.

| (69) | Komisia pozoruje, že ročná hodnota produktov akvakultúry (chov mäkkýšov a chov rýb) bola v roku 1999 pre celé Francúzsko 502 miliónov EUR (správa 2000 OFIMER). V tabuľke, v ktorej je táto hodnota uvedená, nie je znázornený podiel chovu rýb. Podľa iného zdroja (internetová stránka „akvakultúra“ ministerstva poľnohospodárstva (3)) je tento podiel (chov morských rýb a chov sladkovodných rýb) 221 miliónov EUR. Hodnota produkcie z chovu mäkkýšov možno teda odhadovať na 281 miliónov EUR. |
| --- | --- |

(69)

Komisia pozoruje, že ročná hodnota produktov akvakultúry (chov mäkkýšov a chov rýb) bola v roku 1999 pre celé Francúzsko 502 miliónov EUR (správa 2000 OFIMER). V tabuľke, v ktorej je táto hodnota uvedená, nie je znázornený podiel chovu rýb. Podľa iného zdroja (internetová stránka „akvakultúra“ ministerstva poľnohospodárstva (3)) je tento podiel (chov morských rýb a chov sladkovodných rýb) 221 miliónov EUR. Hodnota produkcie z chovu mäkkýšov možno teda odhadovať na 281 miliónov EUR.

| (70) | Zníženie obratu následkom poškodenia dobrej povesti mäkkýšov možno percentuálne odhadovať na 7,7/281, t. j. 2,7 % z hodnoty produkcie za predchádzajúci rok. Náhrady poskytnuté na kompenzáciu v sume 7,16 milióna EUR predstavujú teda 7,16/281, t. j. 2,5 % z obratu. |
| --- | --- |

(70)

Zníženie obratu následkom poškodenia dobrej povesti mäkkýšov možno percentuálne odhadovať na 7,7/281, t. j. 2,7 % z hodnoty produkcie za predchádzajúci rok. Náhrady poskytnuté na kompenzáciu v sume 7,16 milióna EUR predstavujú teda 7,16/281, t. j. 2,5 % z obratu.

| (71) | Komisia zastáva názor, že škody malého rozsahu treba zaradiť do kategórie nákladov, ktoré musia podniky znášať v rámci normálneho fungovania ich činností. Každá hospodárska činnosť podlieha rôznym rizikám väčšieho či menšieho rozsahu (kolísanie ceny výrobných faktorov, kolísanie predajnej ceny tovaru, prípadné zvýšenie určitých nákladov atď.) následkom najrôznejších nepredvídaných udalostí. Komisia sa nazdáva, že tieto riziká nemôžu v prípade, keď so sebou prinášajú škody malého rozsahu, založiť právo na náhradu škôd, pretože by to naopak viedlo k tomu, že hospodárske subjekty by mohli požadovať takú náhradu od chvíle, keď by pocítili dôsledky akejkoľvek nepredvídanej udalosti, Podľa tohto všeobecného usmernenia Komisia napríklad vychádza z toho, že v poľnohospodárskom sektore sa požaduje hranica 30 % strát (20 % v zaostalých oblastiach), aby mohla byť podpora vyhlásená za zlučiteľnú so spoločným trhom v zmysle článku 87 ods. 2 písm. b) zmluvy. |
| --- | --- |

(71)

Komisia zastáva názor, že škody malého rozsahu treba zaradiť do kategórie nákladov, ktoré musia podniky znášať v rámci normálneho fungovania ich činností. Každá hospodárska činnosť podlieha rôznym rizikám väčšieho či menšieho rozsahu (kolísanie ceny výrobných faktorov, kolísanie predajnej ceny tovaru, prípadné zvýšenie určitých nákladov atď.) následkom najrôznejších nepredvídaných udalostí. Komisia sa nazdáva, že tieto riziká nemôžu v prípade, keď so sebou prinášajú škody malého rozsahu, založiť právo na náhradu škôd, pretože by to naopak viedlo k tomu, že hospodárske subjekty by mohli požadovať takú náhradu od chvíle, keď by pocítili dôsledky akejkoľvek nepredvídanej udalosti, Podľa tohto všeobecného usmernenia Komisia napríklad vychádza z toho, že v poľnohospodárskom sektore sa požaduje hranica 30 % strát (20 % v zaostalých oblastiach), aby mohla byť podpora vyhlásená za zlučiteľnú so spoločným trhom v zmysle článku 87 ods. 2 písm. b) zmluvy.

| (72) | Opatrenia na zníženie sociálnych odvodov a oslobodenie od poplatkov za užívanie verejného majetku, určené na poskytnutie kompenzácie za zníženie obratu o iba 2,7 % nemôžu byť v zásade pokladané za zlučiteľné so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 2 písm. b) zmluvy. Tieto opatrenia okrem toho nekorešpondujú so žiadnou z odchýlok ustanovených v usmerneniach z roku 1997. V zásade ich treba pokladať za nezlučiteľné so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(72)

Opatrenia na zníženie sociálnych odvodov a oslobodenie od poplatkov za užívanie verejného majetku, určené na poskytnutie kompenzácie za zníženie obratu o iba 2,7 % nemôžu byť v zásade pokladané za zlučiteľné so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 2 písm. b) zmluvy. Tieto opatrenia okrem toho nekorešpondujú so žiadnou z odchýlok ustanovených v usmerneniach z roku 1997. V zásade ich treba pokladať za nezlučiteľné so spoločným trhom.

| (73) | Čo sa však týka opatrení týkajúcich sa chovateľov vodných živočíchov z departementov atlantického pobrežia od Finistère po Gironde, Komisia poznamenáva, že boli určené na nahradenie škody spojenej priamo s jednou z udalostí z decembra 1999, s haváriou lode Erika. Tieto podporné opatrenia možno teda posudzovať globálne spolu s ostatnými podporami poskytnutými následkom týchto udalostí. Ide o podpory, ku ktorých zlučiteľnosti so spoločným trhom sa Komisia už vyslovila kladne v liste z 11. decembra 2001 (zavedenie režimu poľnohospodárskych katastrôf, podpora na obnovu zariadení a skladov, záloha na náhrady škôd z FIPOL), alebo o podpory, v súvislosti s ktorými Komisia vyjadruje kladné stanovisko v tomto rozhodnutí (zníženie sociálnych odvodov za prvý štvrťrok 2000 a zníženie finančných nákladov – pozri oddiel B). |
| --- | --- |

(73)

Čo sa však týka opatrení týkajúcich sa chovateľov vodných živočíchov z departementov atlantického pobrežia od Finistère po Gironde, Komisia poznamenáva, že boli určené na nahradenie škody spojenej priamo s jednou z udalostí z decembra 1999, s haváriou lode Erika. Tieto podporné opatrenia možno teda posudzovať globálne spolu s ostatnými podporami poskytnutými následkom týchto udalostí. Ide o podpory, ku ktorých zlučiteľnosti so spoločným trhom sa Komisia už vyslovila kladne v liste z 11. decembra 2001 (zavedenie režimu poľnohospodárskych katastrôf, podpora na obnovu zariadení a skladov, záloha na náhrady škôd z FIPOL), alebo o podpory, v súvislosti s ktorými Komisia vyjadruje kladné stanovisko v tomto rozhodnutí (zníženie sociálnych odvodov za prvý štvrťrok 2000 a zníženie finančných nákladov – pozri oddiel B).

| (74) | Keďže tieto podpory boli alebo sú vyhlásené za zlučiteľné so spoločným trhom v zmysle článku 87 ods. 2 písm. b), doplnkové odškodnenie vo výške 2,5 % z obratu musí byť začlenené do celkovej podpory, ktorú prijali chovatelia vodných živočíchov (toto percento 2,5 %, rovnajúce sa 7,16 miliónom EUR/281 miliónov EUR, sa vypočítalo na vnútroštátnej úrovni; toto isté percento možno pokladať za priemer pre každú prevádzku). Berúc do úvahy aj túto malú relatívnu hodnotu a skutočnosť, že ostatné podpory nenahradili v plnom rozsahu spôsobené škody, riziku nadmernej kompenzácie sa zabránilo. |
| --- | --- |

(74)

Keďže tieto podpory boli alebo sú vyhlásené za zlučiteľné so spoločným trhom v zmysle článku 87 ods. 2 písm. b), doplnkové odškodnenie vo výške 2,5 % z obratu musí byť začlenené do celkovej podpory, ktorú prijali chovatelia vodných živočíchov (toto percento 2,5 %, rovnajúce sa 7,16 miliónom EUR/281 miliónov EUR, sa vypočítalo na vnútroštátnej úrovni; toto isté percento možno pokladať za priemer pre každú prevádzku). Berúc do úvahy aj túto malú relatívnu hodnotu a skutočnosť, že ostatné podpory nenahradili v plnom rozsahu spôsobené škody, riziku nadmernej kompenzácie sa zabránilo.

| (75) | Posúdenie strát a poskytnutie podpor určených na ich vykompenzovanie škôd sa malo uskutočniť na úrovni každej samostatnej prevádzky s cieľom overiť, či všetky škody, ktoré utrpeli jednotlivé podniky po pripočítaní straty na obrate spojenej s poškodením dobrej povesti mäkkýšov a odhadovanej na 2,7 %, predstavuje veľkú výšku škôd. Metóda stanovená Francúzskom nezodpovedá tejto schéme, pretože sa vzťahuje na všetkých výrobcov z predmetnej oblasti (departementy atlantického pobrežia od Finistère po Gironde). Komisia však môže v tomto prípade vychádzať z toho, že táto metóda je prijateľná a že sa primerane mohla použiť na uľahčenie administratívneho riadenia vzhľadom na rozsiahlu oblasť, v ktorej sa prejavili dôsledky udalosti, ako aj na veľký počet príslušných podnikov. |
| --- | --- |

(75)

Posúdenie strát a poskytnutie podpor určených na ich vykompenzovanie škôd sa malo uskutočniť na úrovni každej samostatnej prevádzky s cieľom overiť, či všetky škody, ktoré utrpeli jednotlivé podniky po pripočítaní straty na obrate spojenej s poškodením dobrej povesti mäkkýšov a odhadovanej na 2,7 %, predstavuje veľkú výšku škôd. Metóda stanovená Francúzskom nezodpovedá tejto schéme, pretože sa vzťahuje na všetkých výrobcov z predmetnej oblasti (departementy atlantického pobrežia od Finistère po Gironde). Komisia však môže v tomto prípade vychádzať z toho, že táto metóda je prijateľná a že sa primerane mohla použiť na uľahčenie administratívneho riadenia vzhľadom na rozsiahlu oblasť, v ktorej sa prejavili dôsledky udalosti, ako aj na veľký počet príslušných podnikov.

| (76) | Z toho vyplýva, že opatrenia spočívajúce v oslobodení od poplatkov za užívanie verejného majetku a opatrenie spočívajúce v znížení sociálnych odvodov nemožno pokladať za zlučiteľné so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 2 písm. b) zmluvy, ak sú v prospech podnikov pôsobiacich v oblasti chovu vodných živočíchov a nachádzajúcich sa mimo departementov postihnutých predmetnými udalosťami. Naopak, rovnaké opatrenia možno pokladať za zlučiteľné so spoločným trhom, ak sú v prospech podnikov z departementov atlantického pobrežia od Finistère po Gironde. |
| --- | --- |

(76)

Z toho vyplýva, že opatrenia spočívajúce v oslobodení od poplatkov za užívanie verejného majetku a opatrenie spočívajúce v znížení sociálnych odvodov nemožno pokladať za zlučiteľné so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 2 písm. b) zmluvy, ak sú v prospech podnikov pôsobiacich v oblasti chovu vodných živočíchov a nachádzajúcich sa mimo departementov postihnutých predmetnými udalosťami. Naopak, rovnaké opatrenia možno pokladať za zlučiteľné so spoločným trhom, ak sú v prospech podnikov z departementov atlantického pobrežia od Finistère po Gironde.

2.   Rybári

| (77) | Zovšeobecnené zníženie sociálnych odvodov v prospech rybárov z celého Francúzska malo podľa Francúzska za cieľ vykompenzovať úpadok trhu s produktmi rybolovu. Toto zníženie odvodov sa týka obdobia od 15. apríla do 15. októbra 2000. |
| --- | --- |

(77)

Zovšeobecnené zníženie sociálnych odvodov v prospech rybárov z celého Francúzska malo podľa Francúzska za cieľ vykompenzovať úpadok trhu s produktmi rybolovu. Toto zníženie odvodov sa týka obdobia od 15. apríla do 15. októbra 2000.

| (78) | Komisiu nepresvedčili údaje poskytnuté Francúzskom, najmä z hľadiska iných informácií pochádzajúcich od OFIMER-u (informácie sú k dispozícii na internetovej stránke tohto verejného orgánu (4)), a preto sa rozhodla začať formálne vyšetrovacie konanie. |
| --- | --- |

(78)

Komisiu nepresvedčili údaje poskytnuté Francúzskom, najmä z hľadiska iných informácií pochádzajúcich od OFIMER-u (informácie sú k dispozícii na internetovej stránke tohto verejného orgánu (4)), a preto sa rozhodla začať formálne vyšetrovacie konanie.

| (79) | V správe z 5. marca 2002 uvádza Francúzsko v odpovedi na oznámenie o začatí formálneho vyšetrovacieho konania, že informácie uvedené v jej správe z 5. apríla 2001 sú konečnými údajmi vzťahujúcimi sa na posudzované obdobie; podľa Francúzska sa Komisia nemala opierať o informácie, ktoré našla na internetovej stránke OFIMER-u. |
| --- | --- |

(79)

V správe z 5. marca 2002 uvádza Francúzsko v odpovedi na oznámenie o začatí formálneho vyšetrovacieho konania, že informácie uvedené v jej správe z 5. apríla 2001 sú konečnými údajmi vzťahujúcimi sa na posudzované obdobie; podľa Francúzska sa Komisia nemala opierať o informácie, ktoré našla na internetovej stránke OFIMER-u.

| (80) | Komisia tento argument odmieta. OFIMER je totiž verejným orgánom pod gesciou ministerstva poľnohospodárstva a rybolovu a jednou z jeho funkcií je, ako sa uvádza v prezentačnej správe na jeho internetovej stránke, každodenne sledovať vývoj na trhu s produktmi mora a akvakultúry. Na tieto účely má hospodársku agentúru. Sieť na monitorovanie dražieb zhromažďuje údaje o predaji zo všetkých francúzskych dražieb s cieľom sprostredkovať ich v súhrnnej podobe subjektom pôsobiacim v tomto odvetví. Práve súhrnné údaje tohto druhu zaujímali Komisiu, pretože jej umožnili reprodukovať vo všeobecných súvislostiach čiastočné údaje poskytnuté Francúzskom na účely analýzy tohto režimu podpory. |
| --- | --- |

(80)

Komisia tento argument odmieta. OFIMER je totiž verejným orgánom pod gesciou ministerstva poľnohospodárstva a rybolovu a jednou z jeho funkcií je, ako sa uvádza v prezentačnej správe na jeho internetovej stránke, každodenne sledovať vývoj na trhu s produktmi mora a akvakultúry. Na tieto účely má hospodársku agentúru. Sieť na monitorovanie dražieb zhromažďuje údaje o predaji zo všetkých francúzskych dražieb s cieľom sprostredkovať ich v súhrnnej podobe subjektom pôsobiacim v tomto odvetví. Práve súhrnné údaje tohto druhu zaujímali Komisiu, pretože jej umožnili reprodukovať vo všeobecných súvislostiach čiastočné údaje poskytnuté Francúzskom na účely analýzy tohto režimu podpory.

| (81) | Komisia nemôže dopustiť, aby údaje od OFIMER-u obsahovali veľké rozdiely oproti konečným štatistickým údajom, ktoré boli zhromaždené krátko na to. Metodika, ktorú použila hospodárska agentúra OFIMER na zozbieranie týchto informácií, je opísaná vo výročných správach tohto orgánu (5). Takto vďaka sieti monitorujúcej dražby OFIMER adresuje miestnym subjektom (dražby, organizácie výrobcov, obchodníci s čerstvými rybami) každodennú krátku správu a týždňovú krátku správu s údajmi o množstvách a cenách na hlavných dražbách v súvislosti s najreprezentatívnejšími druhmi v rámci francúzskej ponuky tovaru. Okrem toho na začiatku každého mesiaca vypracuje „rozšírenú“ krátku správu s kumulovanými údajmi o odbyte od začiatku roka na najreprezentatívnejších dražbách a o hlavných druhoch a začiatkom každého štvrťroka súhrnnú krátku správu o odbyte, ktorá sa uverejní na internetovej stránke orgánu. Spôsob zberu týchto informácií svedčí o tom, že údaje OFIMER-u sú spoľahlivé. Žiadna konkrétna informácia nepoukazuje na to, že by tieto údaje boli nepravdivé. Komisia navyše nenašla v ostatných dokumentoch, do ktorých mohla nahliadnuť na tejto internetovej stránke, žiadne opravné alebo protichodné údaje vo vzťahu k údajom, ktoré použila; ak by také údaje našla, samozrejme by ich bola bývala zohľadnila. Okrem toho spôsob uverejnenia údajov prostredníctvom internetovej stránky OFIMER-u, ktorý je verejným orgánom, zaisťuje ich oficiálny charakter. Niet dôvodu na spochybňovanie ich dôveryhodnosti. |
| --- | --- |

(81)

Komisia nemôže dopustiť, aby údaje od OFIMER-u obsahovali veľké rozdiely oproti konečným štatistickým údajom, ktoré boli zhromaždené krátko na to. Metodika, ktorú použila hospodárska agentúra OFIMER na zozbieranie týchto informácií, je opísaná vo výročných správach tohto orgánu (5). Takto vďaka sieti monitorujúcej dražby OFIMER adresuje miestnym subjektom (dražby, organizácie výrobcov, obchodníci s čerstvými rybami) každodennú krátku správu a týždňovú krátku správu s údajmi o množstvách a cenách na hlavných dražbách v súvislosti s najreprezentatívnejšími druhmi v rámci francúzskej ponuky tovaru. Okrem toho na začiatku každého mesiaca vypracuje „rozšírenú“ krátku správu s kumulovanými údajmi o odbyte od začiatku roka na najreprezentatívnejších dražbách a o hlavných druhoch a začiatkom každého štvrťroka súhrnnú krátku správu o odbyte, ktorá sa uverejní na internetovej stránke orgánu. Spôsob zberu týchto informácií svedčí o tom, že údaje OFIMER-u sú spoľahlivé. Žiadna konkrétna informácia nepoukazuje na to, že by tieto údaje boli nepravdivé. Komisia navyše nenašla v ostatných dokumentoch, do ktorých mohla nahliadnuť na tejto internetovej stránke, žiadne opravné alebo protichodné údaje vo vzťahu k údajom, ktoré použila; ak by také údaje našla, samozrejme by ich bola bývala zohľadnila. Okrem toho spôsob uverejnenia údajov prostredníctvom internetovej stránky OFIMER-u, ktorý je verejným orgánom, zaisťuje ich oficiálny charakter. Niet dôvodu na spochybňovanie ich dôveryhodnosti.

| (82) | Niektoré informácie oficiálne oznámené Francúzskom buď pred začatím konania, alebo správou z 5. marca 2002 v odpovedi na oznámenie o začatí konania sú príliš čiastkové a neúplné na to, aby Komisia mohla správne posúdiť stav trhu s produktmi rybolovu počas predmetného obdobia. Na účely posúdenia musela vyhľadať iné informácie. Komisia ľutuje, že Francúzsko jej priamo neoznámilo tieto údaje alebo oficiálne údaje tohto druhu. |
| --- | --- |

(82)

Niektoré informácie oficiálne oznámené Francúzskom buď pred začatím konania, alebo správou z 5. marca 2002 v odpovedi na oznámenie o začatí konania sú príliš čiastkové a neúplné na to, aby Komisia mohla správne posúdiť stav trhu s produktmi rybolovu počas predmetného obdobia. Na účely posúdenia musela vyhľadať iné informácie. Komisia ľutuje, že Francúzsko jej priamo neoznámilo tieto údaje alebo oficiálne údaje tohto druhu.

| (83) | Preto je vhodné analyzovať rôzne známe údaje s cieľom určiť, aká bola skutočná situácia na trhu s produktmi rybolovu v priebehu prvého štvrťroka 2000. |
| --- | --- |

(83)

Preto je vhodné analyzovať rôzne známe údaje s cieľom určiť, aká bola skutočná situácia na trhu s produktmi rybolovu v priebehu prvého štvrťroka 2000.

| (84) | Správa Francúzska zo 6. apríla 2001 neobsahovala číselné údaje o výlovoch. Uvádza sa v nej iba to, že „množstvá skutočne predané a hodnota týchto množstiev sú v skutočnosti menšie, než ako uvádzajú údaje stanovené Komisiou, a menšie než v roku 1999“. Komisia k tomuto dňu už poznala údaje nachádzajúce sa v konjunkturálnej správe január – apríl 2000 preskúmanej riadiacou radou OFIMER-U na zasadnutí 24. mája 2000 a uviedla ich v žiadosti o doplňujúce informácie, ktorú poslala Francúzsku 15. januára 2001 (citovala z nich úryvok, v ktorom sa hovorí, že „množstvá vyložené v priebehu 4 prvých mesiacov roka 2000 sú stabilné v porovnaní s rovnakým obdobím v roku 1999 a hodnota tovaru predaného na dražbe sa zvýšil o 3 % oproti minulému roku“). |
| --- | --- |

(84)

Správa Francúzska zo 6. apríla 2001 neobsahovala číselné údaje o výlovoch. Uvádza sa v nej iba to, že „množstvá skutočne predané a hodnota týchto množstiev sú v skutočnosti menšie, než ako uvádzajú údaje stanovené Komisiou, a menšie než v roku 1999“. Komisia k tomuto dňu už poznala údaje nachádzajúce sa v konjunkturálnej správe január – apríl 2000 preskúmanej riadiacou radou OFIMER-U na zasadnutí 24. mája 2000 a uviedla ich v žiadosti o doplňujúce informácie, ktorú poslala Francúzsku 15. januára 2001 (citovala z nich úryvok, v ktorom sa hovorí, že „množstvá vyložené v priebehu 4 prvých mesiacov roka 2000 sú stabilné v porovnaní s rovnakým obdobím v roku 1999 a hodnota tovaru predaného na dražbe sa zvýšil o 3 % oproti minulému roku“).

| (85) | V správe Francúzska z 5. marca 2002 sa naopak uvádza, že „na všetkých hlavných francúzskych dražbách (...) množstvá vykladané počas prvých šiestich mesiacov roka 2000 boli stabilné v porovnaní s rovnakým obdobím v roku 1999, aj keď boli zaznamenané poklesy, ktoré boli občas výraznejšie, za krátke obdobia zjavne zodpovedajúce obdobiam najsilnejšej medializácie“. Toto je v súlade s tým, uvádza v uvedenej konjunkturálnej správe, ako aj vo Flash Eco OFIMER zo 16. februára 2001, čo je dokument, na ktorý sa Komisia odvolávala v rozhodnutí o začatí konania (dokument obsahujúci údaje umožňujúce porovnať produkciu roka 2000 s produkciou roka 1999, v ktorom sa uvádza, že „výsledky z roka 2000 poukazujú na stabilitu predaných množstiev, čo sa týka objemu oproti roku 1999“). |
| --- | --- |

(85)

V správe Francúzska z 5. marca 2002 sa naopak uvádza, že „na všetkých hlavných francúzskych dražbách (...) množstvá vykladané počas prvých šiestich mesiacov roka 2000 boli stabilné v porovnaní s rovnakým obdobím v roku 1999, aj keď boli zaznamenané poklesy, ktoré boli občas výraznejšie, za krátke obdobia zjavne zodpovedajúce obdobiam najsilnejšej medializácie“. Toto je v súlade s tým, uvádza v uvedenej konjunkturálnej správe, ako aj vo Flash Eco OFIMER zo 16. februára 2001, čo je dokument, na ktorý sa Komisia odvolávala v rozhodnutí o začatí konania (dokument obsahujúci údaje umožňujúce porovnať produkciu roka 2000 s produkciou roka 1999, v ktorom sa uvádza, že „výsledky z roka 2000 poukazujú na stabilitu predaných množstiev, čo sa týka objemu oproti roku 1999“).

| (86) | Komisia teda konštatuje, že výlovy v priebehu roka 2000 sú stabilné, najmä v prvom štvrťroku. Žiadna informácia nesvedčí o tom, že došlo k poklesu výlovov v okamihu, keď bol vplyv médií najsilnejší. Poklesy výlovu sú pravdepodobne dôsledkom iných príčin, hlavne zlého počasia. Nie je zriedkavosťou, že veľká časť lodí nemôže vyplávať na more počas dosť dlhého obdobia (1–2 týždne, dokonca i viac), ak zlé počasie pretrváva. Zmienená medializácia nemá priamy účinok na výlovy; nie je to tento vplyv, čo zabránilo rybárom vyplávať na more. Účinok vplyvu médií sa v odvetví prejavil v ďalšom štádiu na cenách a množstvách stiahnutých z trhu. |
| --- | --- |

(86)

Komisia teda konštatuje, že výlovy v priebehu roka 2000 sú stabilné, najmä v prvom štvrťroku. Žiadna informácia nesvedčí o tom, že došlo k poklesu výlovov v okamihu, keď bol vplyv médií najsilnejší. Poklesy výlovu sú pravdepodobne dôsledkom iných príčin, hlavne zlého počasia. Nie je zriedkavosťou, že veľká časť lodí nemôže vyplávať na more počas dosť dlhého obdobia (1–2 týždne, dokonca i viac), ak zlé počasie pretrváva. Zmienená medializácia nemá priamy účinok na výlovy; nie je to tento vplyv, čo zabránilo rybárom vyplávať na more. Účinok vplyvu médií sa v odvetví prejavil v ďalšom štádiu na cenách a množstvách stiahnutých z trhu.

| (87) | V správe Francúzska zo 6. apríla 2001 sa uvádza, že „stiahnuté množstvá tovaru boli percentuálne výrazne väčšie v prvých mesiacoch roka 2000 než v priebehu tých istých mesiacov roka 1999; k zvýšeniu o 25 % došlo v období medzi januárom – aprílom 1999 a januárom – aprílom 2000, o 35 % v období medzi januárom – marcom 1999 a januárom – marcom 2000, o 92 % medzi januárom 1999 a januárom 2000 a o 57 % medzi februárom 1999 a februárom 2000“. V správe z 5. marca 2002 sú tieto údaje uvedené a takisto sa tu uvádza, že za obdobie január – máj sa stiahnuté množstvá zväčšili o 32 % a za obdobie január – jún sa zväčšili o 28 %. V správe sa okrem iného upresňuje, že „miera sťahovania z predaja zaznamenala výrazný výkyv u určitých druhov ako langusty (+ 175 %), morské čerty (+ 161 %) a morské kraby (× 5), ktorých citlivosť na doznievajúce vplyvy ropných látok (6) bola najviac medializovaná“. |
| --- | --- |

(87)

V správe Francúzska zo 6. apríla 2001 sa uvádza, že „stiahnuté množstvá tovaru boli percentuálne výrazne väčšie v prvých mesiacoch roka 2000 než v priebehu tých istých mesiacov roka 1999; k zvýšeniu o 25 % došlo v období medzi januárom – aprílom 1999 a januárom – aprílom 2000, o 35 % v období medzi januárom – marcom 1999 a januárom – marcom 2000, o 92 % medzi januárom 1999 a januárom 2000 a o 57 % medzi februárom 1999 a februárom 2000“. V správe z 5. marca 2002 sú tieto údaje uvedené a takisto sa tu uvádza, že za obdobie január – máj sa stiahnuté množstvá zväčšili o 32 % a za obdobie január – jún sa zväčšili o 28 %. V správe sa okrem iného upresňuje, že „miera sťahovania z predaja zaznamenala výrazný výkyv u určitých druhov ako langusty (+ 175 %), morské čerty (+ 161 %) a morské kraby (× 5), ktorých citlivosť na doznievajúce vplyvy ropných látok (6) bola najviac medializovaná“.

| (88) | Tieto údaje sú čiastkové a neumožňujú získať konkrétnu predstavu o uskutočnených odberoch. Množstvá, ktoré boli skutočne odobraté, nie sú totiž uvedené; dvojnásobné alebo trojnásobné zvýšenie nemusí mať žiadny význam vtedy, ak referenčné množstvo, t. j. množstvo odobraté v prvom roku, bolo veľmi malé. Okrem toho nie je uvedené, aké percento predstavujú z vyložených množstiev množstvá odobraté z trhu. Nie je uvedené ani to, či sa zvýšenie odberov v mesiaci január týkalo druhov, ktorých citlivosť na ropné látky bola najviac medializovaná. Komisia bude analyzovať prípad troch druhov, o ktorých sa zmienilo Francúzsko: langusty, morské čerty a morské kraby. |
| --- | --- |

(88)

Tieto údaje sú čiastkové a neumožňujú získať konkrétnu predstavu o uskutočnených odberoch. Množstvá, ktoré boli skutočne odobraté, nie sú totiž uvedené; dvojnásobné alebo trojnásobné zvýšenie nemusí mať žiadny význam vtedy, ak referenčné množstvo, t. j. množstvo odobraté v prvom roku, bolo veľmi malé. Okrem toho nie je uvedené, aké percento predstavujú z vyložených množstiev množstvá odobraté z trhu. Nie je uvedené ani to, či sa zvýšenie odberov v mesiaci január týkalo druhov, ktorých citlivosť na ropné látky bola najviac medializovaná. Komisia bude analyzovať prípad troch druhov, o ktorých sa zmienilo Francúzsko: langusty, morské čerty a morské kraby.

| (89) | Čo sa týka langúst, ak sa odvoláme na štúdiu tohto kôrovca (7) uskutočnenú OFIMER-om, maximálna dĺžka sezóny je v prípade tohto kôrovca od polovice apríla do augusta. Sťahovanie tovaru z trhu vo veľkom rozsahu sa môže uskutočňovať konjunkturálne. V tejto štúdii sa uvádza prípad abnormálne veľkých množstiev stiahnutých z trhu, ku ktorému došlo v máji a júni 2001 po výlovoch veľkého množstva živých langúst v období málo priaznivom pre odbyt tohto produktu. Okrem toho podľa údajov poskytnutých Komisii v rámci uplatňovania pravidiel, ktorými sa riadi spoločná organizácia trhov s produktmi rybolovu [nariadenie rady (EHS) č. 3759/1992 zo 17. decembra 1992 o spoločnej organizácii trhov v odvetví produktov rybolovu a akvakultúry a v rámci uplatňovania vykonávacích nariadení (8), ktoré platia ku dňu, kedy došlo k udalostiam], bolo stiahnutých z trhu v prvých šiestich mesiacoch roka 2000 21 kg v januári, 5 kg vo februári, 2 kg v marci, 103 kg v apríli, 1 364 kg v máji a 2 007 kg v júni. V prípade tohto kôrovca nie je teda k dispozícii žiadny jasný a presný údaj, na základe ktorého by sa dalo usudzovať, že medializácia znečistenia mora, o ktorej sa predpokladá, že bola najintenzívnejšia v týždňoch nasledujúcich po udalosti, mala za následok výrazné zvýšenie množstva langúst stiahnutých z trhu. |
| --- | --- |

(89)

Čo sa týka langúst, ak sa odvoláme na štúdiu tohto kôrovca (7) uskutočnenú OFIMER-om, maximálna dĺžka sezóny je v prípade tohto kôrovca od polovice apríla do augusta. Sťahovanie tovaru z trhu vo veľkom rozsahu sa môže uskutočňovať konjunkturálne. V tejto štúdii sa uvádza prípad abnormálne veľkých množstiev stiahnutých z trhu, ku ktorému došlo v máji a júni 2001 po výlovoch veľkého množstva živých langúst v období málo priaznivom pre odbyt tohto produktu. Okrem toho podľa údajov poskytnutých Komisii v rámci uplatňovania pravidiel, ktorými sa riadi spoločná organizácia trhov s produktmi rybolovu [nariadenie rady (EHS) č. 3759/1992 zo 17. decembra 1992 o spoločnej organizácii trhov v odvetví produktov rybolovu a akvakultúry a v rámci uplatňovania vykonávacích nariadení (8), ktoré platia ku dňu, kedy došlo k udalostiam], bolo stiahnutých z trhu v prvých šiestich mesiacoch roka 2000 21 kg v januári, 5 kg vo februári, 2 kg v marci, 103 kg v apríli, 1 364 kg v máji a 2 007 kg v júni. V prípade tohto kôrovca nie je teda k dispozícii žiadny jasný a presný údaj, na základe ktorého by sa dalo usudzovať, že medializácia znečistenia mora, o ktorej sa predpokladá, že bola najintenzívnejšia v týždňoch nasledujúcich po udalosti, mala za následok výrazné zvýšenie množstva langúst stiahnutých z trhu.

| (90) | Čo sa týka morských čertov, podľa údajov poskytnutých Komisii došlo v januári 2000 k stiahnutiu z trhu 454 kg oproti 84 kg v januári 1999, čo svedčí o výraznom zvýšení stiahnutého množstva. Vo februári 2000 však boli odbery iba 59 kg, kým vo februári 1999 boli 221 kg a v marci 2000 boli 39 kg oproti 148 kg v marci 1999; množstvá stiahnuté počas všetkých troch nasledujúcich mesiacov sú teda ešte vyššie v roku 1999 (278 kg) než v roku 2000 (241 kg). Nastala teda veľmi protikladná situácia, na základe ktorej nemôže Komisia vyvodiť záver, že došlo k zvýšeniu množstva tovaru stiahnutého z trhu následkom znečistenia mora. |
| --- | --- |

(90)

Čo sa týka morských čertov, podľa údajov poskytnutých Komisii došlo v januári 2000 k stiahnutiu z trhu 454 kg oproti 84 kg v januári 1999, čo svedčí o výraznom zvýšení stiahnutého množstva. Vo februári 2000 však boli odbery iba 59 kg, kým vo februári 1999 boli 221 kg a v marci 2000 boli 39 kg oproti 148 kg v marci 1999; množstvá stiahnuté počas všetkých troch nasledujúcich mesiacov sú teda ešte vyššie v roku 1999 (278 kg) než v roku 2000 (241 kg). Nastala teda veľmi protikladná situácia, na základe ktorej nemôže Komisia vyvodiť záver, že došlo k zvýšeniu množstva tovaru stiahnutého z trhu následkom znečistenia mora.

| (91) | Čo sa týka krabov morských pavúkov, ktoré sú tretím druhom, o ktorom sa Francúzsko zmieňuje, Komisia nemá údaje o množstvách stiahnutých z trhu (9). Možno však vychádzať z množstiev oznámených Komisii v súvislosti s krabom nemeckým, ktorého komercializačné a trhové charakteristiky sú podobné. Stiahnuté množstvá sa v prvých mesiacoch roka 2000 zvýšili oproti roku 1999, ale čo sa týka absolútnej hodnoty, tieto množstvá boli naďalej malé; v januári sa zvýšili z 19 kg na 47 kg, vo februári z 3 kg na 35 kg, v marci zo 7 kg na 31 kg, v apríli boli nulové, v máji sa zvýšili z 31 kg na 164 kg a v júni sa zvýšili z 501 kg na 521 kg. Nedošlo teda k výraznému poklesu záujmu spotrebiteľa o nemeckých krabov, najmä nie počas prvých mesiacov roka 2000, a nič nenasvedčuje tomu, že to isté sa netýkalo aj morských krabov. |
| --- | --- |

(91)

Čo sa týka krabov morských pavúkov, ktoré sú tretím druhom, o ktorom sa Francúzsko zmieňuje, Komisia nemá údaje o množstvách stiahnutých z trhu (9). Možno však vychádzať z množstiev oznámených Komisii v súvislosti s krabom nemeckým, ktorého komercializačné a trhové charakteristiky sú podobné. Stiahnuté množstvá sa v prvých mesiacoch roka 2000 zvýšili oproti roku 1999, ale čo sa týka absolútnej hodnoty, tieto množstvá boli naďalej malé; v januári sa zvýšili z 19 kg na 47 kg, vo februári z 3 kg na 35 kg, v marci zo 7 kg na 31 kg, v apríli boli nulové, v máji sa zvýšili z 31 kg na 164 kg a v júni sa zvýšili z 501 kg na 521 kg. Nedošlo teda k výraznému poklesu záujmu spotrebiteľa o nemeckých krabov, najmä nie počas prvých mesiacov roka 2000, a nič nenasvedčuje tomu, že to isté sa netýkalo aj morských krabov.

| (92) | Z toho vyplýva, že ak v januári 2000 došlo k zvýšeniu stiahnutých množstiev o 92 % oproti januáru 1999 a o 28 % za prvých šesť mesiacov v roku, tieto stiahnuté množstvá boli z hľadiska absolútnej hodnoty stále malé. Okrem toho neexistuje žiadna informácia, ktorá by umožnila spojiť zvýšenie množstva stiahnutých produktov s medializáciou znečistenia mora. Ak sa navyše odvoláme aj na údaje oznámené Komisii, zistíme, že veľké množstvá stiahnutých produktov v januári 2000 sa týkali druhov ako treska škvrnitá (z 11 423 kg na 16 362 kg), treska tmavá (zo 120 kg na 3 727 kg) alebo platesa obyčajná (z 51 kg na 1 789 kg), druhy, u ktorých je vzhľadom na charakteristiky ich trhu veľmi slabá, ba až neexistujúca súvislosť medzi zvýšením stiahnutých množstiev a medializáciou znečistenia mora. Na druhej strane podľa konjunkturálnej správy január – apríl 2000 OFIMER, stiahnuté množstvá zostali pod úrovňou 1,5 % z vyložených množstiev v prípade hlavných druhov, pričom v prípade okúňa morského, sardely a kraba sú oznámené presné údaje o stiahnutých množstvách. |
| --- | --- |

(92)

Z toho vyplýva, že ak v januári 2000 došlo k zvýšeniu stiahnutých množstiev o 92 % oproti januáru 1999 a o 28 % za prvých šesť mesiacov v roku, tieto stiahnuté množstvá boli z hľadiska absolútnej hodnoty stále malé. Okrem toho neexistuje žiadna informácia, ktorá by umožnila spojiť zvýšenie množstva stiahnutých produktov s medializáciou znečistenia mora. Ak sa navyše odvoláme aj na údaje oznámené Komisii, zistíme, že veľké množstvá stiahnutých produktov v januári 2000 sa týkali druhov ako treska škvrnitá (z 11 423 kg na 16 362 kg), treska tmavá (zo 120 kg na 3 727 kg) alebo platesa obyčajná (z 51 kg na 1 789 kg), druhy, u ktorých je vzhľadom na charakteristiky ich trhu veľmi slabá, ba až neexistujúca súvislosť medzi zvýšením stiahnutých množstiev a medializáciou znečistenia mora. Na druhej strane podľa konjunkturálnej správy január – apríl 2000 OFIMER, stiahnuté množstvá zostali pod úrovňou 1,5 % z vyložených množstiev v prípade hlavných druhov, pričom v prípade okúňa morského, sardely a kraba sú oznámené presné údaje o stiahnutých množstvách.

| (93) | K tejto otázke množstiev stiahnutých z trhu Komisia na záver konštatuje, že nič nenasvedčuje tomu, že by existovala súvislosť medzi zvýšením množstva stiahnutých produktov a medializáciou znečistenia mora ropnými látkami. |
| --- | --- |

(93)

K tejto otázke množstiev stiahnutých z trhu Komisia na záver konštatuje, že nič nenasvedčuje tomu, že by existovala súvislosť medzi zvýšením množstva stiahnutých produktov a medializáciou znečistenia mora ropnými látkami.

| (94) | Vo svojej správe zo 6. apríla 2001 Francúzsko uvádza, že objemy maloobchodného predaja produktov rybolovu klesli v prvom štvrťroku o 2 % oproti predchádzajúcemu roku, najmä čo sa týka čerstvých produktov, v prípade ktorých došlo k poklesu objemu o 7 % a k poklesu hodnoty o 1 %, pričom u kôrovcov došlo k poklesu objemu o 6 % a u rýb o 6 % (5 % u delených rýb a 7 % u celých rýb). V správe z 5. marca 2002 sa tieto údaje opakujú (po miernej korekcii v prípade kôrovcov, u ktorých sa uvádza pokles o 6,5 %) s tým, že sú dôsledkom výraznej straty záujmu spotrebiteľa o produkty mora. V tejto správe sa okrem iného uvádza, že u 49 významných druhov, ktoré sú predmetom sledovania zo strany OFIMER-U, bolo oproti predchádzajúcemu roku zaznamenané v januári zníženie priemernej ceny 34 druhov, za obdobie január – február 26 druhov, za obdobie január – marec 21 druhov, za obdobie január – apríl 19 druhov, za obdobie január – máj 21 druhov a za obdobie január – jún 18 druhov. Spomedzi týchto druhov bolo zníženie priemernej ceny takéto: morský jazyk (– 5 %), morský okúň (– 6 %), losos biely (– 6 %), sardely (– 6 %), kalamáre (– 11 %), treska tmavá (– 8 %), sardinky (– 6 %), Zeus faber (– 11 %), makrely (– 18 %), platesa obyčajná (– 28 %), uhliarka čierna (– 20 %), kantara šedá (– 11 %), Trigla hirundo (– 4 %), chobotnica (– 23 %), krab morský pavúk (– 16 %), kreveta obyčajná (– 20 %). Podľa Francúzska „všetky tieto údaje svedčia kvantifikovateľným spôsobom o negatívnom ovplyvnení prvotného trhu v priebehu mesiacov január – jún 2000 a v prípade potreby sú vysvetlením reakcie francúzskeho spotrebiteľa na haváriu lode Erika“. |
| --- | --- |

(94)

Vo svojej správe zo 6. apríla 2001 Francúzsko uvádza, že objemy maloobchodného predaja produktov rybolovu klesli v prvom štvrťroku o 2 % oproti predchádzajúcemu roku, najmä čo sa týka čerstvých produktov, v prípade ktorých došlo k poklesu objemu o 7 % a k poklesu hodnoty o 1 %, pričom u kôrovcov došlo k poklesu objemu o 6 % a u rýb o 6 % (5 % u delených rýb a 7 % u celých rýb). V správe z 5. marca 2002 sa tieto údaje opakujú (po miernej korekcii v prípade kôrovcov, u ktorých sa uvádza pokles o 6,5 %) s tým, že sú dôsledkom výraznej straty záujmu spotrebiteľa o produkty mora. V tejto správe sa okrem iného uvádza, že u 49 významných druhov, ktoré sú predmetom sledovania zo strany OFIMER-U, bolo oproti predchádzajúcemu roku zaznamenané v januári zníženie priemernej ceny 34 druhov, za obdobie január – február 26 druhov, za obdobie január – marec 21 druhov, za obdobie január – apríl 19 druhov, za obdobie január – máj 21 druhov a za obdobie január – jún 18 druhov. Spomedzi týchto druhov bolo zníženie priemernej ceny takéto: morský jazyk (– 5 %), morský okúň (– 6 %), losos biely (– 6 %), sardely (– 6 %), kalamáre (– 11 %), treska tmavá (– 8 %), sardinky (– 6 %), Zeus faber (– 11 %), makrely (– 18 %), platesa obyčajná (– 28 %), uhliarka čierna (– 20 %), kantara šedá (– 11 %), Trigla hirundo (– 4 %), chobotnica (– 23 %), krab morský pavúk (– 16 %), kreveta obyčajná (– 20 %). Podľa Francúzska „všetky tieto údaje svedčia kvantifikovateľným spôsobom o negatívnom ovplyvnení prvotného trhu v priebehu mesiacov január – jún 2000 a v prípade potreby sú vysvetlením reakcie francúzskeho spotrebiteľa na haváriu lode Erika“.

| (95) | Komisia konštatuje, že tieto údaje v skutočnosti nevysvetľujú kvantifikovateľným spôsobom, čo sa stalo. K tomu, aby sa dal vytvoriť reálny obraz situácie, bolo potrebné, aby Francúzsko odovzdalo Komisii v tom istom čase údaje o množstvách každého jedného produktu, ktoré boli uvedené na trh, čo však Francúzsko neurobilo. |
| --- | --- |

(95)

Komisia konštatuje, že tieto údaje v skutočnosti nevysvetľujú kvantifikovateľným spôsobom, čo sa stalo. K tomu, aby sa dal vytvoriť reálny obraz situácie, bolo potrebné, aby Francúzsko odovzdalo Komisii v tom istom čase údaje o množstvách každého jedného produktu, ktoré boli uvedené na trh, čo však Francúzsko neurobilo.

| (96) | Komisia naopak pripomína, že podľa konjunkturálnej správy január – apríl 2000 OFIMER sa ceny vyvíjali veľmi protikladným spôsobom. Niektoré ceny sa znížili následkom bohatej ponuky: morský okúň (– 11 %), treska čierna (– 8 %), losos biely (– 9 %). Naopak znížená ponuka umožnila zvýšenie cien iných druhov: mrena (+ 31 %), bachňa (+ 27 %), morský čert (+ 13 %). Táto konjunkturálna správa naznačuje aj to, že následkom zmeny štruktúry ponuky sa podiel drahých druhov (biely losos, morský čert, morský jazyk, morský okúň, mrena, langusta) zvýšil na úkor lacných druhov (makrela, treska tmavá, treska bezfúza, sépia, sardela), z čoho vyplýva, že hodnota produktov predaných na dražbe sa zvýšila o 3 % oproti predchádzajúcemu roku. |
| --- | --- |

(96)

Komisia naopak pripomína, že podľa konjunkturálnej správy január – apríl 2000 OFIMER sa ceny vyvíjali veľmi protikladným spôsobom. Niektoré ceny sa znížili následkom bohatej ponuky: morský okúň (– 11 %), treska čierna (– 8 %), losos biely (– 9 %). Naopak znížená ponuka umožnila zvýšenie cien iných druhov: mrena (+ 31 %), bachňa (+ 27 %), morský čert (+ 13 %). Táto konjunkturálna správa naznačuje aj to, že následkom zmeny štruktúry ponuky sa podiel drahých druhov (biely losos, morský čert, morský jazyk, morský okúň, mrena, langusta) zvýšil na úkor lacných druhov (makrela, treska tmavá, treska bezfúza, sépia, sardela), z čoho vyplýva, že hodnota produktov predaných na dražbe sa zvýšila o 3 % oproti predchádzajúcemu roku.

| (97) | Hodnota produktov predaných na dražbe zodpovedá, po odpočítaní nákladov súvisiacich s predajom, obratu lodí. Komisia teda konštatuje, že celkový obrat podnikov zaoberajúcich sa rybolovom mierne vzrástol. Ak teda následne došlo k poklesu cien u veľkého množstva druhov, tento pokles nezodpovedá všeobecnému poklesu cien, ale protikladnej situácii zdôraznenej OFIMER-om v jeho konjunkturálnej správe. Znečistenie mora ropnými látkami malo snáď nejaký negatívny dosah na trh s produktmi rybolovu, napríklad u niektorých určených druhov, ale rôzne informácie navodzujú dojem, že tento dosah je len veľmi okrajový. Ak by bol výrazný, OFIMER by ho istotne spomenul v rôznych verejných dokumentoch, ktoré vypracoval. |
| --- | --- |

(97)

Hodnota produktov predaných na dražbe zodpovedá, po odpočítaní nákladov súvisiacich s predajom, obratu lodí. Komisia teda konštatuje, že celkový obrat podnikov zaoberajúcich sa rybolovom mierne vzrástol. Ak teda následne došlo k poklesu cien u veľkého množstva druhov, tento pokles nezodpovedá všeobecnému poklesu cien, ale protikladnej situácii zdôraznenej OFIMER-om v jeho konjunkturálnej správe. Znečistenie mora ropnými látkami malo snáď nejaký negatívny dosah na trh s produktmi rybolovu, napríklad u niektorých určených druhov, ale rôzne informácie navodzujú dojem, že tento dosah je len veľmi okrajový. Ak by bol výrazný, OFIMER by ho istotne spomenul v rôznych verejných dokumentoch, ktoré vypracoval.

| (98) | Z týchto rôznych údajov Komisia usudzuje, že všeobecné zníženie sociálnych odvodov v prospech rybárov na obdobie od 15. apríla do 15. októbra nemôže byť vyhlásené za zlučiteľné so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 2 písm. b) zmluvy. |
| --- | --- |

(98)

Z týchto rôznych údajov Komisia usudzuje, že všeobecné zníženie sociálnych odvodov v prospech rybárov na obdobie od 15. apríla do 15. októbra nemôže byť vyhlásené za zlučiteľné so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 2 písm. b) zmluvy.

| (99) | Ako podpora činnosti, ktorá bola poskytnutá všetkým podnikom pôsobiacim v odvetví rybolovu bez toho, aby sa od nich požadovalo splnenie nejakej povinnosti, je toto podporné opatrenie nezlučiteľné so spoločným trhom v zmysle bodu 1.2 štvrtý odsek tretia zarážka usmernení z roku 1997. |
| --- | --- |

(99)

Ako podpora činnosti, ktorá bola poskytnutá všetkým podnikom pôsobiacim v odvetví rybolovu bez toho, aby sa od nich požadovalo splnenie nejakej povinnosti, je toto podporné opatrenie nezlučiteľné so spoločným trhom v zmysle bodu 1.2 štvrtý odsek tretia zarážka usmernení z roku 1997.

V.   ZÁVERY

| (100) | Komisia konštatuje, že Francúzsko protiprávne prijalo v rozpore s článkom 88 ods. 3 zmluvy rôzne podporné opatrenia, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie. |
| --- | --- |

(100)

Komisia konštatuje, že Francúzsko protiprávne prijalo v rozpore s článkom 88 ods. 3 zmluvy rôzne podporné opatrenia, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie.

| (101) | Na základe analýzy uskutočnenej v častiach IV-B a IV-C.1 tohto rozhodnutia je Komisia toho názoru, že podporné opatrenia zavedené v prospech chovateľov vodných živočíchov z departementov atlantického pobrežia od Finistère po Gironde (zníženie sociálnych odvodov, zníženie finančných nákladov, oslobodenie od poplatkov za užívanie verejného majetku) sú zlučiteľné so spoločným trhom v zmysle článku 87 ods. 2 písm. b) zmluvy. |
| --- | --- |

(101)

Na základe analýzy uskutočnenej v častiach IV-B a IV-C.1 tohto rozhodnutia je Komisia toho názoru, že podporné opatrenia zavedené v prospech chovateľov vodných živočíchov z departementov atlantického pobrežia od Finistère po Gironde (zníženie sociálnych odvodov, zníženie finančných nákladov, oslobodenie od poplatkov za užívanie verejného majetku) sú zlučiteľné so spoločným trhom v zmysle článku 87 ods. 2 písm. b) zmluvy.

| (102) | Na základe analýzy uskutočnenej v časti IV-C.1 tohto rozhodnutia sa Komisia nazdáva, že na zníženie sociálnych odvodov na obdobie od 15. apríla do 15. júla 2000 a oslobodenie od poplatkov za užívanie verejného majetku na rok 2000 v prospech chovateľov vodných živočíchov ostatných departementov sa nemôže vzťahovať odchýlka ustanovená v článku 87 ods. 2 písm. b) zmluvy. |
| --- | --- |

(102)

Na základe analýzy uskutočnenej v časti IV-C.1 tohto rozhodnutia sa Komisia nazdáva, že na zníženie sociálnych odvodov na obdobie od 15. apríla do 15. júla 2000 a oslobodenie od poplatkov za užívanie verejného majetku na rok 2000 v prospech chovateľov vodných živočíchov ostatných departementov sa nemôže vzťahovať odchýlka ustanovená v článku 87 ods. 2 písm. b) zmluvy.

| (103) | Na základe analýzy uskutočnenej v časti IV-C.2 tohto rozhodnutia je Komisia toho názoru, že na zníženie sociálnych odvodov v prospech rybárov na obdobie od 15. apríla do 15. októbra 2000 sa nemôže vzťahovať odchýlka ustanovená v článku 87 ods. 2 písm. b) zmluvy, |
| --- | --- |

(103)

Na základe analýzy uskutočnenej v časti IV-C.2 tohto rozhodnutia je Komisia toho názoru, že na zníženie sociálnych odvodov v prospech rybárov na obdobie od 15. apríla do 15. októbra 2000 sa nemôže vzťahovať odchýlka ustanovená v článku 87 ods. 2 písm. b) zmluvy,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Zníženie sociálnych odvodov, zníženie finančných nákladov a oslobodenie od poplatkov za užívanie štátneho majetku zavedené Francúzskom v prospech chovateľov vodných živočíchov z departementov Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime a Gironde sú zlučiteľné so spoločným trhom.

Článok 2

Podporné opatrenia zavedené Francúzskom v prospech chovateľov vodných živočíchov z departementov iných než Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime a Gironde vo forme zníženia sociálnych odvodov na obdobie od 15. apríla do 15. júla 2000 a vo forme oslobodenia od poplatkov za užívanie verejného majetku na rok 2000 sú nezlučiteľné so spoločným trhom.

Článok 3

Podporné opatrenie zavedené Francúzskom v prospech rybárov vo forme zníženia sociálnych odvodov na obdobie od 15. apríla do 15. októbra 2000 je nezlučiteľné so spoločným trhom.

Článok 4

1.   Francúzsko prijme všetky opatrenia na navrátenie podpôr uvedených v článkoch 2 a 3 ich príjemcami, ktorým už boli tieto podpory protiprávne vyplatené.

2.   Navrátenie podpôr sa uskutoční bezodkladne v súlade s postupmi podľa vnútroštátneho práva, ktoré umožnia okamžitý a skutočný výkon tohto rozhodnutia. Podpory, ktoré treba navrátiť, zahrňujú úroky od dátumu, kedy boli poskytnuté príjemcom, až do dátumu ich navrátenia. Úroková sadzba, ktorú treba stanoviť, sa vypočíta a uplatní podľa kapitoly V nariadenia Komisie (ES) č. 794/2004 (10).

Článok 5

Francúzsko bude Komisiu informovať do dvoch mesiacov od dátumu oznámenia tohto rozhodnutia o opatreniach, ktoré prijalo s cieľom podriadiť sa tomuto rozhodnutiu.

Článok 6

Toto rozhodnutie je určené Francúzskej republike.

V Bruseli 14. júla 2004

Za Komisiu

Franz FISCHLER

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. ES C 39, 13.2.2002, s. 6.

1

(2)  Ú. v. ES C 100, 27.3.1997, s. 12.

2

(3)  www.agriculture.gouv.fr/pech/aqua/

3

(4)  www.ofimer.fr

4

(5)  Výročná správa 2000, s. 39, výročná správa 2001, s. 42.

5

(6)  V tejto súvislosti poslali francúzske orgány 14 kópií výsledkov analýz, ktorých cieľom bolo určiť koncentráciu ropných látok v analyzovaných produktoch (rôzne druhy rýb). Komisia sa pozastavuje nad tým, že uvedené výsledky analýz sa vzťahujú na ryby odobraté v prípade 3 z týchto analýz 22. februára 2000 a prevzaté laboratóriom povereným rozborom 23. februára 2000, v prípade 2 ďalších analýz na ryby odobraté 7. marca 2000 a prevzaté laboratóriom 10. marca a v prípade zvyšných 9 analýz na ryby odobraté a analyzované v septembri a októbri 2000. Tieto rozbory, ktorými sa zistila prítomnosť uhľovodíkov v tkanivách, vôbec neumožňujú vyvodiť záver, že prítomnosť uhľovodíkov je dôsledkom havárie lode Erika vzhľadom na dobu, ktorá uplynula od havárie. V snahe jasne dokázať príčinnú súvislosť s únikom ropy z lode Erika a kontamináciou uhľovodíkmi bolo potrebné vykonať celý rad rozborov dosť krátko po havárii. Keďže takéto rozbory chýbajú, svedčí to skôr o tom, že v skutočnosti nedošlo po udalosti k organoleptickej kontaminácii rýb. Prítomnosť uhľovodíkov o tri alebo deväť mesiacov neskôr mohla byť v určitých prípadoch, napríklad v prípadoch z februára alebo marca, spôsobená ropou z lode Erika, ale rovnako mohla byť spôsobená aj zvyškami pochádzajúcimi z čistenia nádrží, ktoré lode vykonávajú často na šírom mori v rozpore s predpismi stanovenými pre túto oblasť. Táto druhá hypotéza je ešte pravdepodobnejšia z pohľadu rozborov vykonaných v septembri a októbri.

6

Erika

Erika

Erika

(7)  Trh s langustami, štúdia predložená riadiacej rade OFIMER 6. marca 2002.

7

(8)  Ú. v. ES L 388, 31.12.1992, s. 1. Podľa nariadenia Komisie (ES) č. 2210/93 z 26. júla 1993 o oznámeniach týkajúcich sa spoločnej organizácie trhov v odvetví produktov rybolovu a akvakultúry (Ú. v. ES L 197, 6.8.1993, s. 8), členské štáty boli povinné oznamovať každý polrok Komisii stiahnuté alebo nepredané množstvá produktov rybolovu uvedených v písmene A, D a E prílohy I k nariadeniu (ES) č. 3759/92. Langusty a morské čerty sú v tomto zozname uvedené.

8

(9)  Krab morský pavúk patrí medzi druhy uvedené v článku 1 nariadenia (ES) č. 3759/92, ale nie je uvedený v písmene A, D alebo E prílohy I k uvedenému nariadeniu. Pre tieto druhy platí, že nie je uložená povinnosť oznamovať údaje o stiahnutých množstvách v prípade, že cena stiahnutých produktov je stanovená organizáciou výrobcov.

9

(10)  Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1.

10

---

| 19.3.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 74/62 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 74/62

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 11. marca 2005,

ktorým sa schvaľujú spôsoby klasifikácie jatočne opracovaných tiel ošípaných v Poľsku

[oznámené pod číslom K(2005) 552]

(Len poľský text je autentický)

(2005/240/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 3220/84 z 13. novembra 1984, ktorým sa určuje stupnica Spoločenstva na klasifikáciu trupov z ošípaných (1), a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

keďže:

| (1) | Článok 2 ods. 3 nariadenia (EHS) č. 3220/84 stanovuje, že klasifikácia jatočne opracovaných tiel ošípaných sa musí stanoviť na základe odhadu obsahu chudého mäsa v súlade so štatisticky osvedčenými metódami posudzovania, ktoré sú založené na fyzickom meraní jednej alebo viacerých anatomických častí tela ošípanej. Podmienkou schválenia klasifikačných metód je dodržanie maximálnej tolerancie štatistickej chyby v posudzovaní. Táto tolerancia bola stanovená v článku 3 nariadenia Komisie (EHS) č. 2967/85 z 24. októbra 1985, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania stupnice Spoločenstva na klasifikáciu jatočne opracovaných tiel ošípaných (2). |
| --- | --- |

(1)

Článok 2 ods. 3 nariadenia (EHS) č. 3220/84 stanovuje, že klasifikácia jatočne opracovaných tiel ošípaných sa musí stanoviť na základe odhadu obsahu chudého mäsa v súlade so štatisticky osvedčenými metódami posudzovania, ktoré sú založené na fyzickom meraní jednej alebo viacerých anatomických častí tela ošípanej. Podmienkou schválenia klasifikačných metód je dodržanie maximálnej tolerancie štatistickej chyby v posudzovaní. Táto tolerancia bola stanovená v článku 3 nariadenia Komisie (EHS) č. 2967/85 z 24. októbra 1985, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania stupnice Spoločenstva na klasifikáciu jatočne opracovaných tiel ošípaných (2).

| (2) | Poľská vláda požiadala Komisiu o povolenie troch metód klasifikácie jatočne opracovaných tiel ošípaných, pričom vo forme druhej časti protokolu stanoveného v článku 3 nariadenia (EHS) č. 2967/85 predložila výsledky pokusných pitiev, ktoré boli vykonané pred dňom pristúpenia. |
| --- | --- |

(2)

Poľská vláda požiadala Komisiu o povolenie troch metód klasifikácie jatočne opracovaných tiel ošípaných, pričom vo forme druhej časti protokolu stanoveného v článku 3 nariadenia (EHS) č. 2967/85 predložila výsledky pokusných pitiev, ktoré boli vykonané pred dňom pristúpenia.

| (3) | Na základe posúdenia tejto žiadosti Komisia dospela k názoru, že podmienky na schválenie týchto klasifikačných metód sú splnené. |
| --- | --- |

(3)

Na základe posúdenia tejto žiadosti Komisia dospela k názoru, že podmienky na schválenie týchto klasifikačných metód sú splnené.

| (4) | V článku 2 nariadenia (EHS) č. 3220/84 sa stanovuje, že členské štáty môžu dostať povolenie na zabezpečenie prezentácie jatočne opracovaných tiel ošípaných, ktorá sa líši od štandardnej prezentácie stanovenej v tom istom článku, ak si takúto výnimku vyžaduje obchodná prax alebo technické požiadavky. |
| --- | --- |

(4)

V článku 2 nariadenia (EHS) č. 3220/84 sa stanovuje, že členské štáty môžu dostať povolenie na zabezpečenie prezentácie jatočne opracovaných tiel ošípaných, ktorá sa líši od štandardnej prezentácie stanovenej v tom istom článku, ak si takúto výnimku vyžaduje obchodná prax alebo technické požiadavky.

| (5) | Tradičná prezentácia jatočne opracovaných tiel ošípaných a následná obchodná prax v Poľsku vyžaduje prezentáciu tiel s vnútorným tukom, obličkami a bránicou. Uvedené skutočnosti by sa mali zohľadniť pri upravovaní hmotnosti tela na štandardnú prezentáciu na základe zaznamenanej hmotnosti. |
| --- | --- |

(5)

Tradičná prezentácia jatočne opracovaných tiel ošípaných a následná obchodná prax v Poľsku vyžaduje prezentáciu tiel s vnútorným tukom, obličkami a bránicou. Uvedené skutočnosti by sa mali zohľadniť pri upravovaní hmotnosti tela na štandardnú prezentáciu na základe zaznamenanej hmotnosti.

| (6) | Nepovoľujú sa žiadne úpravy prístrojov ani metód, okrem tých, ktoré sa stanovia v novom rozhodnutí Komisie prijatom na základe nadobudnutých skúseností. Z tohto dôvodu môže dôjsť k zrušeniu súčasného povolenia. |
| --- | --- |

(6)

Nepovoľujú sa žiadne úpravy prístrojov ani metód, okrem tých, ktoré sa stanovia v novom rozhodnutí Komisie prijatom na základe nadobudnutých skúseností. Z tohto dôvodu môže dôjsť k zrušeniu súčasného povolenia.

| (7) | Opatrenia ustanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre bravčové mäso, |
| --- | --- |

(7)

Opatrenia ustanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre bravčové mäso,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Podľa nariadenia (EHS) č. 3220/84 sa na klasifikáciu jatočne opracovaných tiel ošípaných v Poľsku týmto povoľuje používanie nasledujúcich metód:

| a) | prístroj známy pod názvom „Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)“ a súvisiace metódy posudzovania, podrobne opísané v časti 1 prílohy, |
| --- | --- |

a)

prístroj známy pod názvom „Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)“ a súvisiace metódy posudzovania, podrobne opísané v časti 1 prílohy,

| b) | prístroj známy pod názvom „Ultra FOM 300“ a súvisiace metódy posudzovania, podrobne opísané v časti 2 prílohy, |
| --- | --- |

b)

prístroj známy pod názvom „Ultra FOM 300“ a súvisiace metódy posudzovania, podrobne opísané v časti 2 prílohy,

| c) | prístroj známy pod názvom „Fully automatic ultrasonic carcass grading (Autofom)“ a súvisiace metódy posudzovania, podrobne opísané v časti 3 prílohy. |
| --- | --- |

c)

prístroj známy pod názvom „Fully automatic ultrasonic carcass grading (Autofom)“ a súvisiace metódy posudzovania, podrobne opísané v časti 3 prílohy.

Pokiaľ ide o prístroj „Ultra FOM 300“ uvedený v prvom odseku písm. b), je stanovené, že po ukončení merania musí byť možné na tele ošípanej skontrolovať, že prístroj meral hodnoty T1 a T2 v mieste stanovenom v prílohe časť 2, bod 3. Zodpovedajúce označenie merania v príslušnom mieste sa musí vykonať súčasne s meraním.

Článok 2

Bez ohľadu na opis štandardnej prezentácie uvedený v článku 2 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 3220/84, nie je pred vážením a klasifikáciou tiel ošípaných potrebné z trupov odstrániť vnútorný tuk, obličky a bránicu. S cieľom určiť predbežnú cenu za jatočne opracované telo ošípanej na porovnateľnom základe sa zaznamenaná hmotnosť tela za tepla zníži:

| a) | v prípade bránice o 0,23 % |
| --- | --- |

a)

v prípade bránice o 0,23 %

| b) | v prípade vnútorného tuku a obličiek o:






  — | 1,90 %, ak ide o kategóriu tiel ošípaných S a E, |
| --- | --- | --- |

b)

v prípade vnútorného tuku a obličiek o:

—

1,90 %, ak ide o kategóriu tiel ošípaných S a E,

| — | 2,11 %, ak ide o kategóriu tiel ošípaných U, |
| --- | --- |

—

2,11 %, ak ide o kategóriu tiel ošípaných U,

| — | 2,54 %, ak ide o kategóriu tiel ošípaných R, |
| --- | --- |

—

2,54 %, ak ide o kategóriu tiel ošípaných R,

| — | 3,12 %, ak ide o kategóriu tiel ošípaných O, |
| --- | --- |

—

3,12 %, ak ide o kategóriu tiel ošípaných O,

| — | 3,35 %, ak ide o kategóriu tiel ošípaných P. |
| --- | --- |

—

3,35 %, ak ide o kategóriu tiel ošípaných P.

Článok 3

Nepovoľujú sa žiadne úpravy prístrojov ani metód posudzovania.

Článok 4

Toto rozhodnutie je určené Poľskej republike.

V Bruseli 11. marca 2005

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 301, 20.11.1984, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 3513/93 (Ú. v. ES L 320, 22.12.1993, s. 5).

1

(2)  Ú. v. ES L 285, 25.10.1985, s. 39. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 3127/94 (Ú. v. ES L 330, 21.12.1994, s. 43).

2

---

PRÍLOHA

METÓDY KLASIFIKÁCIE JATOČNE OPRACOVANÝCH TIEL OŠÍPANÝCH V POĽSKU

Časť 1

CAPTEUR GRAS/MAIGRE – SYDEL (CGM)

| 1. | Klasifikácia tiel ošípaných sa vykonáva pomocou prístroja známeho pod názvom „Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)“. |
| --- | --- |

1.

Klasifikácia tiel ošípaných sa vykonáva pomocou prístroja známeho pod názvom „Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)“.

| 2. | Tento prístroj je vybavený vysoko presnou 8 mm širokou sondou Sydel, diódou (Honeywell) vyžarujúcou infračervené svetlo a dvoma svetelnými senzormi (Honeywell). Operačná vzdialenosť je v rozmedzí 0 až 105 mm.
  Samotný prístroj CGM prevedie merané hodnoty do odhadovaného obsahu chudého mäsa. |
| --- | --- |

2.

Tento prístroj je vybavený vysoko presnou 8 mm širokou sondou Sydel, diódou (Honeywell) vyžarujúcou infračervené svetlo a dvoma svetelnými senzormi (Honeywell). Operačná vzdialenosť je v rozmedzí 0 až 105 mm.

Samotný prístroj CGM prevedie merané hodnoty do odhadovaného obsahu chudého mäsa.

| 3. | Obsah chudého mäsa jatočne opracovaného tela ošípanej sa vypočíta na základe tohto vzorca:

  = 50,11930 – 0,62421X1 + 0,26979X2

  pričom: | = | odhadovaný podiel chudého mäsa jatočne opracovaného tela ošípanej, |
| --- | --- | --- | --- |
| X1 | = | hrúbka chrbtovej slaniny (vrátane kože) v milimetroch, pričom meranie sa vykonáva v bode nachádzajúcom sa 6 cm od stredovej čiary trupu medzi tretím a štvrtým posledným rebrom, |
| X2 | = | hrúbka svalu v milimetroch meraná súčasne a v rovnakom bode ako X1. |

3.

Obsah chudého mäsa jatočne opracovaného tela ošípanej sa vypočíta na základe tohto vzorca:

Image = 50,11930 – 0,62421X1 + 0,26979X2

pričom:

Image

=

odhadovaný podiel chudého mäsa jatočne opracovaného tela ošípanej,

X1

=

hrúbka chrbtovej slaniny (vrátane kože) v milimetroch, pričom meranie sa vykonáva v bode nachádzajúcom sa 6 cm od stredovej čiary trupu medzi tretím a štvrtým posledným rebrom,

X2

=

hrúbka svalu v milimetroch meraná súčasne a v rovnakom bode ako X1.

Vzorec platí pre jatočne opracované telá s hmotnosťou od 60 do 120 kg.

Časť 2

ULTRA-FOM 300

| 1. | Klasifikácia jatočne opracovaných tiel ošípaných sa vykoná pomocou prístroja „Ultra-FOM 300“. |
| --- | --- |

1.

Klasifikácia jatočne opracovaných tiel ošípaných sa vykoná pomocou prístroja „Ultra-FOM 300“.

| 2. | Súčasťou prístroja je ultrazvuková sonda s 3,5 MHz (Krautkrämer MB 4 SE). Ultrazvukový signál sa digitalizuje, uloží a spracuje mikroprocesorom.
  Výsledky meraní sa pomocou prístroja Ultra-FOM prevedú do odhadovaného obsahu chudého mäsa. |
| --- | --- |

2.

Súčasťou prístroja je ultrazvuková sonda s 3,5 MHz (Krautkrämer MB 4 SE). Ultrazvukový signál sa digitalizuje, uloží a spracuje mikroprocesorom.

Výsledky meraní sa pomocou prístroja Ultra-FOM prevedú do odhadovaného obsahu chudého mäsa.

| 3. | Obsah chudého mäsa jatočne opracovaného tela ošípanej sa vypočíta podľa nasledujúceho vzorca:

  = 49,88792 – 0,41858T1 – 0,22302T2 + 0,16050M1 + 0,11181M2

  pričom: | = | odhadovaný podiel chudého mäsa jatočne opracovaného tela ošípanej, |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | = | hrúbka chrbtovej slaniny (vrátane kože) v milimetroch, pričom meranie sa vykonáva v bode nachádzajúcom sa 7 cm od stredovej čiary trupu pri poslednom rebre, |
| T2 | = | hrúbka chrbtovej slaniny (vrátane kože) v milimetroch, pričom meranie sa vykonáva v bode nachádzajúcom sa 7 cm od stredovej čiary trupu medzi tretím a štvrtým posledným rebrom, |
| M1 | = | hrúbka svalu v milimetroch meraná súčasne a v rovnakom bode ako T1, |
| M2 | = | hrúbka svalu v milimetroch meraná súčasne a v rovnakom bode ako T2. |

3.

Obsah chudého mäsa jatočne opracovaného tela ošípanej sa vypočíta podľa nasledujúceho vzorca:

Image = 49,88792 – 0,41858T1 – 0,22302T2 + 0,16050M1 + 0,11181M2

pričom:

Image

=

odhadovaný podiel chudého mäsa jatočne opracovaného tela ošípanej,

T1

=

hrúbka chrbtovej slaniny (vrátane kože) v milimetroch, pričom meranie sa vykonáva v bode nachádzajúcom sa 7 cm od stredovej čiary trupu pri poslednom rebre,

T2

=

hrúbka chrbtovej slaniny (vrátane kože) v milimetroch, pričom meranie sa vykonáva v bode nachádzajúcom sa 7 cm od stredovej čiary trupu medzi tretím a štvrtým posledným rebrom,

M1

=

hrúbka svalu v milimetroch meraná súčasne a v rovnakom bode ako T1,

M2

=

hrúbka svalu v milimetroch meraná súčasne a v rovnakom bode ako T2.

Vzorec platí pre jatočne opracované telá s hmotnosťou od 60 do 120 kg.

Časť 3

PLNE AUTOMATICKÁ KLASIFIKÁCIA ULTRAZVUKOM (AUTOFOM)

| 1. | Klasifikácia tiel ošípaných sa vykoná pomocou prístroja známeho pod názvom Autofom (plne automatická klasifikácia tiel ošípaných ultrazvukom). |
| --- | --- |

1.

Klasifikácia tiel ošípaných sa vykoná pomocou prístroja známeho pod názvom Autofom (plne automatická klasifikácia tiel ošípaných ultrazvukom).

| 2. | Tento prístroj je vybavený 16 ultrazvukovými prevodníkmi so 16,2 MHz (Krautkrämer, SFK 2 NP) s 25 mm operačnou vzdialenosťou medzi prevodníkmi.
  Ultravzukový údaj obsahuje merania hrúbky chrbtovej slaniny a svaloviny.
  Výsledky meraní sa prostredníctvom počítača prevedú do odhadovaného obsahu chudého mäsa. |
| --- | --- |

2.

Tento prístroj je vybavený 16 ultrazvukovými prevodníkmi so 16,2 MHz (Krautkrämer, SFK 2 NP) s 25 mm operačnou vzdialenosťou medzi prevodníkmi.

Ultravzukový údaj obsahuje merania hrúbky chrbtovej slaniny a svaloviny.

Výsledky meraní sa prostredníctvom počítača prevedú do odhadovaného obsahu chudého mäsa.

| 3. | Obsah chudého mäsa jatočne opracovaného tela ošípanej sa vypočíta na základe tohto vzorca s prihliadnutím na 55 bodov merania:

  = 56,252136* – 0,028473*x1 – 0,027282*x2 – 0,015806*x3 – 0,016142*x4 – 0,022851*x6 – 0,034145*x7 – 0,020363*x8 – 0,041058*x10 – 0,037529*x12 – 0,037360*x13 – 0,033079x14 – 0,040317x16 – 0,031628*x18 – 0,047627*x19 – 0,037751x20 – 0,053476*x22 – 0,025057*x23 – 0,008859x36 – 0,029586*x51 – 0,029084x52 – 0,028232*x53 – 0,037867*x55 – 0,042106*x56 – 0,040204*x57 – 0,027405*x60 – 0,033291*x61 – 0,036111*x62 – 0,040422*x63 – 0,041369*x64 – 0,025033*x70 – 0,027128*x71 – 0,032544*x72 – 0,035766*x73 – 0,033897*x74 – 0,035085*x75 – 0,035188*x76 – 0,036037*x77 – 0,030996*x78 – 0,031859*x79 – 0,031764*x80 – 0,033305*x81 – 0,033473*x82 – 0,034710*x83 – 0,042587*x90 – 0,039693*x91 – 0,033790*x92 + 0,044578x115 + 0,041854*x116 + 0,037605*x117 + 0,034210*x118 + 0,035420*x119 + 0,031481*x120 + 0,020061*x124 + 0,030630*x125 + 0,030004*x126

  pričom: | = | odhadovaný podiel chudého mäsa jatočne opracovaného tela ošípanej, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Obsah chudého mäsa jatočne opracovaného tela ošípanej sa vypočíta na základe tohto vzorca s prihliadnutím na 55 bodov merania:

Image = 56,252136* – 0,028473*x1 – 0,027282*x2 – 0,015806*x3 – 0,016142*x4 – 0,022851*x6 – 0,034145*x7 – 0,020363*x8 – 0,041058*x10 – 0,037529*x12 – 0,037360*x13 – 0,033079x14 – 0,040317x16 – 0,031628*x18 – 0,047627*x19 – 0,037751x20 – 0,053476*x22 – 0,025057*x23 – 0,008859x36 – 0,029586*x51 – 0,029084x52 – 0,028232*x53 – 0,037867*x55 – 0,042106*x56 – 0,040204*x57 – 0,027405*x60 – 0,033291*x61 – 0,036111*x62 – 0,040422*x63 – 0,041369*x64 – 0,025033*x70 – 0,027128*x71 – 0,032544*x72 – 0,035766*x73 – 0,033897*x74 – 0,035085*x75 – 0,035188*x76 – 0,036037*x77 – 0,030996*x78 – 0,031859*x79 – 0,031764*x80 – 0,033305*x81 – 0,033473*x82 – 0,034710*x83 – 0,042587*x90 – 0,039693*x91 – 0,033790*x92 + 0,044578x115 + 0,041854*x116 + 0,037605*x117 + 0,034210*x118 + 0,035420*x119 + 0,031481*x120 + 0,020061*x124 + 0,030630*x125 + 0,030004*x126

pričom:

Image

=

odhadovaný podiel chudého mäsa jatočne opracovaného tela ošípanej,

x1, x2 ... x126 sú premenné merané pomocou prístroja Autofom.

| 4. | Opis bodov merania a štatistickej metódy možno nájsť v časti II poľského protokolu, ktorý bol odovzdaný Komisii v súlade s článkom 3 ods. 3 nariadenia (EHS) č. 2967/85.
  Vzorec platí pre telá ošípaných s hmotnosťou od 60 do 120 kilogramov. |
| --- | --- |

4.

Opis bodov merania a štatistickej metódy možno nájsť v časti II poľského protokolu, ktorý bol odovzdaný Komisii v súlade s článkom 3 ods. 3 nariadenia (EHS) č. 2967/85.

Vzorec platí pre telá ošípaných s hmotnosťou od 60 do 120 kilogramov.

---

| 19.3.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 74/66 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 74/66

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

zo 14. marca 2005

o finančnej účasti Spoločenstva na programe kontroly organizmov škodlivých pre rastliny a rastlinné výrobky vo francúzskych zámorských departementoch na rok 2004

[oznámené pod číslom K(2005) 603]

(Iba francúzsky text je autentický)

(2005/241/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1452/2001 z 28. júna 2001, ktorým sa zavádzajú špecifické opatrenia pre niektoré poľnohospodárske výrobky pre francúzske zámorské departementy, mení a dopĺňa smernica 72/462/EHS a zrušujú nariadenia (EHS) č. 525/77 a (EHS) č. 3763/91 (Poseidom) (1), a najmä na jeho článok 20 ods. 3,

so zreteľom na program kontroly organizmov škodlivých pre rastliny alebo rastlinné výrobky vo francúzskych zámorských departementoch, ktorý predložilo Francúzsko,

keďže:

| (1) | Rozhodnutie Komisie 93/522/EHS z 30. septembra 1993 o určení opatrení oprávnených na financovanie Spoločenstva v rámci programov kontroly organizmov škodlivých pre rastliny alebo rastlinné výrobky vo francúzskych zámorských departementoch, na Azorských ostrovoch a na Madeire (2) určuje opatrenia, ktoré sú oprávnené na financovanie Spoločenstva v rámci programov kontroly organizmov škodlivých pre rastliny a rastlinné výrobky vo francúzskych zámorských departementoch, na Azorských ostrovoch a na Madeire. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutie Komisie 93/522/EHS z 30. septembra 1993 o určení opatrení oprávnených na financovanie Spoločenstva v rámci programov kontroly organizmov škodlivých pre rastliny alebo rastlinné výrobky vo francúzskych zámorských departementoch, na Azorských ostrovoch a na Madeire (2) určuje opatrenia, ktoré sú oprávnené na financovanie Spoločenstva v rámci programov kontroly organizmov škodlivých pre rastliny a rastlinné výrobky vo francúzskych zámorských departementoch, na Azorských ostrovoch a na Madeire.

| (2) | Osobitné pestovateľské podmienky vo francúzskych zámorských departementoch si vyžadujú osobitnú pozornosť a v týchto regiónoch sa musia prijať alebo posilniť opatrenia týkajúce sa rastlinnej výroby, najmä fytosanitárne opatrenia. |
| --- | --- |

(2)

Osobitné pestovateľské podmienky vo francúzskych zámorských departementoch si vyžadujú osobitnú pozornosť a v týchto regiónoch sa musia prijať alebo posilniť opatrenia týkajúce sa rastlinnej výroby, najmä fytosanitárne opatrenia.

| (3) | Fytosanitárne opatrenia, ktoré sa majú prijať alebo posilniť, sú výnimočne nákladné. |
| --- | --- |

(3)

Fytosanitárne opatrenia, ktoré sa majú prijať alebo posilniť, sú výnimočne nákladné.

| (4) | Príslušné francúzske orgány predložili Komisii program opatrení, ktorý bližšie určuje ciele, ktoré sa majú dosiahnuť, opatrenia, ktoré sa majú vykonať, ako aj dĺžku ich trvania a náklady s cieľom možného finančného príspevku Spoločenstva. |
| --- | --- |

(4)

Príslušné francúzske orgány predložili Komisii program opatrení, ktorý bližšie určuje ciele, ktoré sa majú dosiahnuť, opatrenia, ktoré sa majú vykonať, ako aj dĺžku ich trvania a náklady s cieľom možného finančného príspevku Spoločenstva.

| (5) | Podľa článku 20 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 1452/2001 môže finančný príspevok Spoločenstva pokrývať do 60 % oprávnených výdavkov s výnimkou ochranných opatrení pre banány. |
| --- | --- |

(5)

Podľa článku 20 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 1452/2001 môže finančný príspevok Spoločenstva pokrývať do 60 % oprávnených výdavkov s výnimkou ochranných opatrení pre banány.

| (6) | V súlade s článkom 3 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1258/1999 (3) sa veterinárne a fytosanitárne opatrenia vykonávané v súlade s pravidlami Spoločenstva financujú v rámci sekcie záruk Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu. Finančná kontrola týchto opatrení je upravená v článkoch 8 a 9 uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

(6)

V súlade s článkom 3 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1258/1999 (3) sa veterinárne a fytosanitárne opatrenia vykonávané v súlade s pravidlami Spoločenstva financujú v rámci sekcie záruk Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu. Finančná kontrola týchto opatrení je upravená v článkoch 8 a 9 uvedeného nariadenia.

| (7) | Vďaka technickým informáciám poskytnutým Francúzskom mohol Stály fytosanitárny výbor vykonať presnú a rozsiahnu analýzu situácie. |
| --- | --- |

(7)

Vďaka technickým informáciám poskytnutým Francúzskom mohol Stály fytosanitárny výbor vykonať presnú a rozsiahnu analýzu situácie.

| (8) | Opatrenia ustanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho fytosanitárneho výboru, |
| --- | --- |

(8)

Opatrenia ustanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho fytosanitárneho výboru,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Týmto sa schvaľuje finančná účasť Spoločenstva na oficiálnom programe kontroly organizmov škodlivých pre rastliny a rastlinné výrobky vo francúzskych zámorských departementoch, ktorý predložila Francúzska republika na rok 2004.

Článok 2

Oficiálny program pozostáva z troch čiastkových programov:

| 1. | čiastkový program týkajúci sa viacerých departementov, a to Martiniku, Guadeloupu, Francúzskej Guyany a Réunionu, pozostávajúci z dvoch opatrení:






  — | analýza rizika škodcov pri určitých invazívnych rastlinách podstatných pre francúzske zámorské departementy, |
| --- | --- | --- |

1.

čiastkový program týkajúci sa viacerých departementov, a to Martiniku, Guadeloupu, Francúzskej Guyany a Réunionu, pozostávajúci z dvoch opatrení:

—

analýza rizika škodcov pri určitých invazívnych rastlinách podstatných pre francúzske zámorské departementy,

| — | metódy detekcie viroidov citrusov; |
| --- | --- |

—

metódy detekcie viroidov citrusov;

| 2. | čiastkový program vypracovaný pre Martinický departement, pozostávajúci zo štyroch opatrení:






  — | fytosanitárne hodnotenie a diagnostika prostredníctvom používania regionálneho laboratória a jeho mobilnej jednotky („zelené laboratórium“), |
| --- | --- | --- |

2.

čiastkový program vypracovaný pre Martinický departement, pozostávajúci zo štyroch opatrení:

—

fytosanitárne hodnotenie a diagnostika prostredníctvom používania regionálneho laboratória a jeho mobilnej jednotky („zelené laboratórium“),

| — | stratégia kontroly škodcu Helikoverpa zea na paradajkách, |
| --- | --- |

—

stratégia kontroly škodcu Helikoverpa zea na paradajkách,

| — | zriadenie databázy fytosanitárnych postupov v oblasti produkcie cukrovej trstiny, zeleniny a ovocia, |
| --- | --- |

—

zriadenie databázy fytosanitárnych postupov v oblasti produkcie cukrovej trstiny, zeleniny a ovocia,

| — | integrované poľnohospodárstvo v rámci produkcie ovocia: citrusy a guava, vypracovanie zoznamu škodcov a fytosanitárnych postupov, vydávanie technických listov; |
| --- | --- |

—

integrované poľnohospodárstvo v rámci produkcie ovocia: citrusy a guava, vypracovanie zoznamu škodcov a fytosanitárnych postupov, vydávanie technických listov;

| 3. | čiastkový program vypracovaný pre departement Francúzskej Guyany:






  — | fytosanitárne hodnotenie a diagnostika prostredníctvom používania regionálneho laboratória a jeho mobilnej jednotky („zelené laboratórium“), propagácia zaužívaných poľnohospodáskych postupov. |
| --- | --- | --- |

3.

čiastkový program vypracovaný pre departement Francúzskej Guyany:

—

fytosanitárne hodnotenie a diagnostika prostredníctvom používania regionálneho laboratória a jeho mobilnej jednotky („zelené laboratórium“), propagácia zaužívaných poľnohospodáskych postupov.

Článok 3

Finančný príspevok Spoločenstva na program predložený Francúzskou republikou na rok 2004 je 60 % výdavkov súvisiacich s oprávnenými opatreniami podľa rozhodnutia Komisie 93/522/EHS a predstavuje maximálne 187 800 EUR (bez DPH).

Plán nákladov a financovania programu je stanovený v prílohe I k tomuto rozhodnutiu.

Rozčlenenie nákladov je stanovené v prílohe II k tomuto rozhodnutiu.

Článok 4

Záloha vo výške 100 000 EUR sa vyplatí do 60 dní po prijatí žiadosti o platbu zo strany Francúzska.

Článok 5

Oprávnené obdobie na náklady súvisiace s týmto projektom sa začína 1. októbra 2004 a končí 30. septembra 2005.

Obdobie vykonávania opatrení sa môže predĺžiť len vo výnimočných prípadoch, a to s výslovným písomným súhlasom Monitorovacieho výboru uvedeného v bode I.A prílohy III pred ukončením úloh.

Článok 6

Finančný príspevok Spoločenstva sa poskytuje len za podmienky, že vykonávanie programu je v súlade s príslušnými ustanoveniami práva Spoločenstva, vrátane pravidiel o hospodárskej súťaži a verejnom obstarávaní.

Článok 7

Skutočné výdavky sa oznámia Komisii rozčlenené podľa typu opatrenia alebo čiastkového programu spôsobom preukazujúcim súvislosť medzi indikatívnym plánom financovania a skutočnými výdavkami. Tieto oznámenia je možné uskutočniť aj elektronickou formou.

Zostatok finančného príspevku uvedený v článku 3 sa vyplatí za podmienky, že doklad uvedený v bode I.B(4), druhý pododsek tretieho odseku, prílohy III sa predloží do 30. septembra 2005.

Komisia môže na základe riadne odôvodnenej žiadosti Francúzskej republiky upraviť plány financovania až o 15 % príspevku Spoločenstva na čiastkový program alebo opatrenie na celé obdobie, a to za predpokladu, že sa neprekročí celková čiastka oprávnených nákladov plánovaných v rámci programu a že sa tým neovplyvnia hlavné ciele programu.

Všetka pomoc poskytovaná Spoločenstvom podľa tohto rozhodnutia sa vyplatí Francúzskej republike, ktorá je zároveň zodpovedná za to, že sa Spoločenstvu vrátia všetky čiastky vyplatené naviac.

Článok 8

Francúzska republika zabezpečí súlad s rozpočtovými ustanoveniami, politikami Spoločenstva a informáciami, ktoré sa majú poskytnúť Komisii podľa prílohy III.

Článok 9

Toto rozhodnutie je určené Francúzskej republike.

V Bruseli 14. marca 2005

Za Komisiu

Markos KYPRIANOU

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 198, 21.7.2001, s. 11. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením 1690/2004 (Ú. v. EÚ L 305, 1.10.2004, s. 1).

1

(2)  Ú. v. ES L 251, 8.10.1993, s. 35. Rozhodnutie naposledy zmenené a doplnené rozhodnutím Komisie 96/633/ES (Ú. v. ES L 283, 5.11.1996, s. 58).

2

(3)  Ú. v. ES L 160, 26.6.1999, s. 103.

3

---

PRÍLOHA I

PLÁN FINANCOVANIA NA ROK 2004

| (EUR) |
| --- |
| | Príspevok ES | Vnútroštátny príspevok | Oprávnené výdavky na rok 2004 |
| Analýza rizika škodcov – invazívni škodcovia | 54 000 | 36 000 | 90 000 |
| Metóda detekcie viroidov | 19 500 | 13 000 | 32 500 |
| Martinik | 75 300 | 50 200 | 125 500 |
| Francúzska Guyana | 39 000 | 26 000 | 65 000 |
| Celkom | 187 800 | 125 200 | 313 000 |

(EUR)

Príspevok ES

Vnútroštátny príspevok

Oprávnené výdavky na rok 2004

Analýza rizika škodcov – invazívni škodcovia

54 000

36 000

90 000

Metóda detekcie viroidov

19 500

13 000

32 500

Martinik

75 300

50 200

125 500

Francúzska Guyana

39 000

26 000

65 000

Celkom

187 800

125 200

313 000

---

PRÍLOHA II

ROZČLENENIE NÁKLADOV NA ROK 2004

| (EUR) |
| --- |
| | Zamestnanci | Zariadenie | Spotrebný tovar | Ostatné náklady | Celkom |
| Analýza rizika škodcov – invazívni škodcovia | 85 000 | 0 | 3 000 | 2 000 | 90 000 |
| Metóda detekcie viroidov | 18 000 | 3 000 | 8 000 | 3 500 | 32 500 |
| Martinik | 93 000 | 6 500 | 20 000 | 6 000 | 125 500 |
| Francúzska Guyana | 50 000 | 0 | 5 000 | 10 000 | 65 000 |
| Celkom | 246 000 | 9 500 | 36 000 | 21 500 | 313 000 |

(EUR)

Zamestnanci

Zariadenie

Spotrebný tovar

Ostatné náklady

Celkom

Analýza rizika škodcov – invazívni škodcovia

85 000

0

3 000

2 000

90 000

Metóda detekcie viroidov

18 000

3 000

8 000

3 500

32 500

Martinik

93 000

6 500

20 000

6 000

125 500

Francúzska Guyana

50 000

0

5 000

10 000

65 000

Celkom

246 000

9 500

36 000

21 500

313 000

---

PRÍLOHA III

I.   Ustanovenia o vykonávaní programu

MONITOROVANIE A HODNOTENIE

A.   Monitorovací výbor

1.   Zriadenie

Nezávisle od financovania tohto opatrenia sa zriaďuje monitorovací výbor pre program, zložený zo zástupcov Francúzska a Komisie. Pravidelne skúma vykonávanie programu a v primeraných prípadoch navrhuje akékoľvek požadované úpravy.

2.   Výbor si stanoví svoj vlastný rokovací poriadok do jedného mesiaca od oznámenia tohto rozhodnutia Francúzsku.

3.   Pôsobnosť Monitorovacieho výboru

Výbor:

| — | je vo všeobecnosti zodpovedný za uspokojivé napredovanie programu pri dosahovaní stanovených cieľov. Do jeho pôsobnosti patria opatrenia programu poskytnuté v rámci pomoci Spoločenstva. Dohliada na dodržiavanie predpisov vrátane predpisov o oprávnenosti opatrení a projektov, |
| --- | --- |

—

je vo všeobecnosti zodpovedný za uspokojivé napredovanie programu pri dosahovaní stanovených cieľov. Do jeho pôsobnosti patria opatrenia programu poskytnuté v rámci pomoci Spoločenstva. Dohliada na dodržiavanie predpisov vrátane predpisov o oprávnenosti opatrení a projektov,

| — | na základe informácií o výbere už schválených a vykonávaných projektov zaujíma stanovisko k uplatňovaniu kritérií výberu stanovených v programe, |
| --- | --- |

—

na základe informácií o výbere už schválených a vykonávaných projektov zaujíma stanovisko k uplatňovaniu kritérií výberu stanovených v programe,

| — | navrhuje akékoľvek opatrenia potrebné na urýchlenie vykonávania programu, pokiaľ by informácie pravidelne poskytované v rámci predbežných monitorovacích a hodnotiacich ukazovateľov poukazovali na omeškanie, |
| --- | --- |

—

navrhuje akékoľvek opatrenia potrebné na urýchlenie vykonávania programu, pokiaľ by informácie pravidelne poskytované v rámci predbežných monitorovacích a hodnotiacich ukazovateľov poukazovali na omeškanie,

| — | prekladá Komisii svoje stanovisko k navrhovaným úpravám, |
| --- | --- |

—

prekladá Komisii svoje stanovisko k navrhovaným úpravám,

| — | prijíma stanovisko k projektom technickej pomoci v rámci programu, |
| --- | --- |

—

prijíma stanovisko k projektom technickej pomoci v rámci programu,

| — | prijíma stanovisko k záverečnej správe, |
| --- | --- |

—

prijíma stanovisko k záverečnej správe,

| — | počas príslušného obdobia podáva správy Stálemu fytosanitárnemu výboru o napredovaní programu a vzniknutých výdavkoch. |
| --- | --- |

—

počas príslušného obdobia podáva správy Stálemu fytosanitárnemu výboru o napredovaní programu a vzniknutých výdavkoch.

B.   Monitorovanie a hodnotenie programu počas obdobia vykonávania (priebežné monitorovanie a hodnotenie)

1.   Národná agentúra zodpovedná za vykonávanie je taktiež zodpovedná za priebežné monitorovanie a hodnotenie programu.

2.   Priebežným monitorovaním sa rozumie informačný systém o stave napredovania programu. Priebežné monitorovanie sa vzťahuje na opatrenia v rámci programu. Vykonáva sa na základe finančných a fyzických ukazovateľov, ktoré sú štruktúrované tak, že umožňujú zhodnodiť zhodu medzi výdavkami na každé opatrenie a vopred určenými fyzickými ukazovateľmi, a znázorňuje tak stav vykonávania opatrení.

3.   Priebežné hodnotenie programu zahŕňa analýzu kvantitatívnych výsledkov vykonávania na základe prevádzkových, právnych a procedurálnych úvah. Účelom je zaručiť súlad opatrení s cieľmi programu.

Správa o vykonávaní a hodnotenie programu.

4.   Francúzsko oznámi Komisii do jedného mesiaca od prijatia programu názov úradu zodpovedného za vyhotovenie a predloženie záverečnej správy o vykonávaní.

Záverečnú správu o vykonávaní súčasného programu predloží príslušný orgán Komisii najneskôr 15. októbra 2005 a potom sa v čo najmenšom časovom odstupe predloží Stálemu fytosanitárnemu výboru.

Obsahuje:

| — | stručný technický prehľad o celom programe (stupeň dosiahnutia fyzických a kvantitatívnych cieľov a dosiahnutého pokroku) a hodnotenie priameho fytosanitárneho a hospodárskeho dosahu, |
| --- | --- |

—

stručný technický prehľad o celom programe (stupeň dosiahnutia fyzických a kvantitatívnych cieľov a dosiahnutého pokroku) a hodnotenie priameho fytosanitárneho a hospodárskeho dosahu,

| — | výkaz nákladov vrátane výdavkov a príjmov a vyhlásenie Francúzska o tom, že na tieto opatrenia v rámci programu sa nežiadalo ani nebude žiadať o iný príspevok Spoločenstva. |
| --- | --- |

—

výkaz nákladov vrátane výdavkov a príjmov a vyhlásenie Francúzska o tom, že na tieto opatrenia v rámci programu sa nežiadalo ani nebude žiadať o iný príspevok Spoločenstva.

5.   Komisia môže spoločne s Francúzskom povolať nezávislého znalca, ktorý na základe priebežného monitorovania vykoná priebežné hodnotenie podľa bodu 3. Hodnotiteľ môže na základe ťažkostí, ktoré sa vyskytli v priebehu vykonávania, predkladať návrhy na úpravu čiastkových programov a/alebo opatrení a na zmenu kritérií výberu pre projekty atď. Na základe monitorovania riadenia môže prijať stanovisko k správnym opatreniam, ktoré sa majú prijať.

II.   Súlad s politikami Spoločenstva

Program sa vykonáva v súlade s ustanoveniami o súlade s politikami Spoločenstva a ich koordinácii. V záverečnej správe musí Francúzsko uviesť tieto informácie.

OCHRANA ŽIVOTNÉHO PROSTREDIA

a)   Všeobecné informácie

| — | opis hlavných vlastností a problémov príslušného regiónu z hľadiska životného prostredia, v ktorom sa okrem iného uvádza opis dôležitých chránených oblastí (oblastí s citlivým životným prostredím), |
| --- | --- |

—

opis hlavných vlastností a problémov príslušného regiónu z hľadiska životného prostredia, v ktorom sa okrem iného uvádza opis dôležitých chránených oblastí (oblastí s citlivým životným prostredím),

| — | úplný opis hlavných pozitívnych a negatívnych účinkov, ktoré môže mať program na životné prostredie vzhľadom na plánované investície, |
| --- | --- |

—

úplný opis hlavných pozitívnych a negatívnych účinkov, ktoré môže mať program na životné prostredie vzhľadom na plánované investície,

| — | opis opatrení plánovaných s cieľom zabrániť akýmkoľvek škodlivým účinkom na životné prostredie alebo ich zmierniť alebo kompenzovať, |
| --- | --- |

—

opis opatrení plánovaných s cieľom zabrániť akýmkoľvek škodlivým účinkom na životné prostredie alebo ich zmierniť alebo kompenzovať,

| — | správa o konzultáciách so zodpovednými orgánmi v oblasti životného prostredia (stanovisko ministerstva životného prostredia alebo jeho ekvivalent) a prípadne správa o konzultáciách s verejnosťou. |
| --- | --- |

—

správa o konzultáciách so zodpovednými orgánmi v oblasti životného prostredia (stanovisko ministerstva životného prostredia alebo jeho ekvivalent) a prípadne správa o konzultáciách s verejnosťou.

b)   Opis plánovaných opatrení

Pri opatreniach v rámci programu, ktoré môžu mať podstatne škodlivý účinok na životné prostredie:

| — | postupy, ktoré sa uplatnia na hodnotenie jednotlivých projektov počas vykonávania programu, |
| --- | --- |

—

postupy, ktoré sa uplatnia na hodnotenie jednotlivých projektov počas vykonávania programu,

| — | plánované mechanizmy monitorovania dosahu na životné prostredie počas vykonávania programu, ktoré vyhodnocujú výsledky a zabraňujú škodlivým účinkom alebo ich zmierňujú alebo kompenzujú. |
| --- | --- |

—

plánované mechanizmy monitorovania dosahu na životné prostredie počas vykonávania programu, ktoré vyhodnocujú výsledky a zabraňujú škodlivým účinkom alebo ich zmierňujú alebo kompenzujú.

---

| 19.3.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 74/71 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 74/71

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

zo 16. marca 2005

týkajúce sa finančného príspevku pre Nemecko a Fínsko na ich programy posilnenia inšpekčnej infraštruktúry rastlinnolekárskych kontrol rastlín a rastlinných výrobkov pochádzajúcich z tretích krajín

[oznámené pod číslom K(2005) 674]

(Iba texty vo fínskom, nemeckom a švédskom jazyku sú autentické)

(2005/242/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na smernicu Rady 2000/29/ES z 8. mája 2000 o ochranných opatreniach proti zavlečeniu organizmov škodlivých pre rastliny alebo rastlinné produkty do Spoločenstva a proti ich rozšíreniu v rámci Spoločenstva (1), najmä na jej šiesty pododsek odseku 5 článku 13c,

keďže:

| (1) | Smernica 2000/29/ES ustanovuje, že finančný príspevok od Spoločenstva sa prideľuje členským štátom s cieľom posilniť inšpekčnú infraštruktúru rastlinnolekárskych kontrol rastlín a rastlinných výrobkov pochádzajúcich z tretích krajín. |
| --- | --- |

(1)

Smernica 2000/29/ES ustanovuje, že finančný príspevok od Spoločenstva sa prideľuje členským štátom s cieľom posilniť inšpekčnú infraštruktúru rastlinnolekárskych kontrol rastlín a rastlinných výrobkov pochádzajúcich z tretích krajín.

| (2) | Nemecko aj Fínsko si vypracovali vlastný program na posilnenie svojej inšpekčnej infraštruktúry kontrol rastlín a rastlinných výrobkov pochádzajúcich z tretích krajín. Požiadali o pridelenie finančného príspevku Spoločenstva na tieto programy v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 998/2002 z 11. júna 2002, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá implementácie ustanovení týkajúcich sa prideľovania finančného príspevku Spoločenstva členským štátom s cieľom posilniť inšpekčné infraštruktúry pre rastlinnolekárske kontroly rastlín a rastlinných produktov z tretích krajín (2). |
| --- | --- |

(2)

Nemecko aj Fínsko si vypracovali vlastný program na posilnenie svojej inšpekčnej infraštruktúry kontrol rastlín a rastlinných výrobkov pochádzajúcich z tretích krajín. Požiadali o pridelenie finančného príspevku Spoločenstva na tieto programy v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 998/2002 z 11. júna 2002, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá implementácie ustanovení týkajúcich sa prideľovania finančného príspevku Spoločenstva členským štátom s cieľom posilniť inšpekčné infraštruktúry pre rastlinnolekárske kontroly rastlín a rastlinných produktov z tretích krajín (2).

| (3) | Technické informácie poskytnuté Nemeckom a Fínskom Komisii umožnili presne a dôsledne analyzovať túto situáciu. Komisia pripravila zoznam vhodných podporných programov inšpekčných staníc, s podrobnými údajmi týkajúcimi sa výšky navrhovaného finančného príspevku Spoločenstva na každý z týchto programov. Tieto informácie preveril aj Stály výbor pre zdravie rastlín. |
| --- | --- |

(3)

Technické informácie poskytnuté Nemeckom a Fínskom Komisii umožnili presne a dôsledne analyzovať túto situáciu. Komisia pripravila zoznam vhodných podporných programov inšpekčných staníc, s podrobnými údajmi týkajúcimi sa výšky navrhovaného finančného príspevku Spoločenstva na každý z týchto programov. Tieto informácie preveril aj Stály výbor pre zdravie rastlín.

| (4) | Na účely schválenia sa každý z programov uvedených v tomto zozname posudzoval osobitne. Komisia dospela k názoru, že podmienky a kritériá uvedené v smernici 2000/29/ES a nariadení (ES) č. 998/2002 týkajúce sa pridelenia finančného príspevku Spoločenstva boli splnené. |
| --- | --- |

(4)

Na účely schválenia sa každý z programov uvedených v tomto zozname posudzoval osobitne. Komisia dospela k názoru, že podmienky a kritériá uvedené v smernici 2000/29/ES a nariadení (ES) č. 998/2002 týkajúce sa pridelenia finančného príspevku Spoločenstva boli splnené.

| (5) | V súlade s uvedeným je vhodné prideliť finančný príspevok Spoločenstva na pokrytie výdavkov, ktoré v súvislosti s týmito programami vzniknú Nemecku a Fínsku. |
| --- | --- |

(5)

V súlade s uvedeným je vhodné prideliť finančný príspevok Spoločenstva na pokrytie výdavkov, ktoré v súvislosti s týmito programami vzniknú Nemecku a Fínsku.

| (6) | Opatrenia ustanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre zdravie rastlín, |
| --- | --- |

(6)

Opatrenia ustanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre zdravie rastlín,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

1.   Týmto sa schvaľuje pridelenie finančného príspevku Spoločenstva na pokrytie výdavkov, ktoré vzniknú Nemecku v súvislosti s jeho programom posilnenia inšpekčných staníc.

2.   Týmto sa schvaľuje pridelenie finančného príspevku Spoločenstva na pokrytie výdavkov, ktoré vzniknú Fínsku v súvislosti s jeho programom posilnenia inšpekčných staníc.

Článok 2

1.   Celková výška finančného príspevku Spoločenstva, v súlade s článkom 1, bude 94 470 EUR.

2.   Maximálna výška finančného príspevku Spoločenstva pre príslušné členské štáty je:

| a) | 36 875 EUR: Nemecko; |
| --- | --- |

a)

36 875 EUR: Nemecko;

| b) | 57 595 EUR: Fínsko. |
| --- | --- |

b)

57 595 EUR: Fínsko.

3.   Maximálna výška finančného príspevku Spoločenstva na každý program posilnenia inšpekčných staníc je taká, ako je stanovené v prílohe.

Článok 3

Finančný príspevok Spoločenstva na program stanovený v prílohe sa uhradí jedine vtedy, keď:

| a) | príslušný členský štát predloží Komisii vo forme primeranej dokumentácie dôkaz o zakúpení a/alebo vylepšení zariadenia a/alebo vybavenia uvedeného v programe a |
| --- | --- |

a)

príslušný členský štát predloží Komisii vo forme primeranej dokumentácie dôkaz o zakúpení a/alebo vylepšení zariadenia a/alebo vybavenia uvedeného v programe a

| b) | príslušný členský štát predloží Komisii žiadosť o vyplatenie finančného príspevku Spoločenstva v súlade s pravidlami ustanovenými v článku 3 nariadenia (ES) č. 998/2002. |
| --- | --- |

b)

príslušný členský štát predloží Komisii žiadosť o vyplatenie finančného príspevku Spoločenstva v súlade s pravidlami ustanovenými v článku 3 nariadenia (ES) č. 998/2002.

Článok 4

Toto rozhodnutie je určené Spolkovej republike Nemecko a Fínskej republike.

V Bruseli 16. marca 2005

Za Komisiu

Markos KYPRIANOU

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 169, 10.7.2000, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2005/115/ES (Ú. v. EÚ L 56, 2.3.2005, s. 12).

1

(2)  Ú. v. ES L 152, 12.6.2002, s. 16. Toto nariadenie bolo uverejnené ako nariadenie (ES) č. 997/2002, avšak jeho číslo sa opravilo korigendom (Ú. v. ES L 153, 13.6.2002, s. 18).

2

---

PRÍLOHA

PROGRAMY POSILNENIA INŠPEKČNÝCH STANÍC

Programy so zodpovedajúcim finančným príspevkom Spoločenstva

| Členský štát | Názvy inšpekčných staníc (správna jednotka, názov) | Oprávnené náklady
  (EUR) | Maximálny finančný príspevok Spoločenstva
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Nemecko | Bayern, München-Flughafen | 1 500 | 750 |
| Bayern, Nürnberg Flughafen | 1 500 | 750 |
| Bremen, Bremen Stadt, vstupné body č. 5.1 až 5.7 | 1 700 | 850 |
| Bremen, Bremerhaven, vstupné body č. 5.8 a 5.9 | 1 700 | 850 |
| Hessen, Frankfurt Flughafen | 36 750 | 18 375 |
| Niedersachsen, Emden | 5 200 | 2 600 |
| Niedersachsen, Brake a Nordenham | 7 700 | 3 850 |
| Niedersachsen, Wilhelmshaven | 5 200 | 2 600 |
| Mecklenburg-Vorpommern, Rostock | 1 700 | 850 |
| Mecklenburg-Vorpommern, Wismar | 1 700 | 850 |
| Mecklenburg-Vorpommern, Sassnitz-Mukran | 1 700 | 850 |
| Sachsen, Flughafen Dresden | 1 750 | 875 |
| Sachsen, Flughafen Halle/Leipzig | 1 750 | 875 |
| Thüringen, Erfurt-Kühnhausen | 3 900 | 1 950 |
| Fínsko | Lappeenranta | 61 702 | 30 851 |
| Niirala/Joensuu | 16 963 | 8 481 |
| Oulu | 12 418 | 6 209 |
| Kouvola | 8 436 | 4 218 |
| Pori-Rauma | 4 674 | 2 337 |
| Vainikkala | 1 445 | 722 |
| Kajaani | 4 218 | 2 109 |
| Parikkala | 945 | 472 |
| Lieksan Inari | 945 | 472 |
| Vartius | 1 948 | 974 |
| Kortesalmi | 750 | 375 |
| Uukuniemi | 750 | 375 |
| Celkový finančný príspevok Spoločenstva (EUR) | 94 470 |

Členský štát

Názvy inšpekčných staníc (správna jednotka, názov)

Oprávnené náklady

(EUR)

Maximálny finančný príspevok Spoločenstva

(EUR)

Nemecko

Bayern, München-Flughafen

1 500

750

Bayern, Nürnberg Flughafen

1 500

750

Bremen, Bremen Stadt, vstupné body č. 5.1 až 5.7

1 700

850

Bremen, Bremerhaven, vstupné body č. 5.8 a 5.9

1 700

850

Hessen, Frankfurt Flughafen

36 750

18 375

Niedersachsen, Emden

5 200

2 600

Niedersachsen, Brake a Nordenham

7 700

3 850

Niedersachsen, Wilhelmshaven

5 200

2 600

Mecklenburg-Vorpommern, Rostock

1 700

850

Mecklenburg-Vorpommern, Wismar

1 700

850

Mecklenburg-Vorpommern, Sassnitz-Mukran

1 700

850

Sachsen, Flughafen Dresden

1 750

875

Sachsen, Flughafen Halle/Leipzig

1 750

875

Thüringen, Erfurt-Kühnhausen

3 900

1 950

Fínsko

Lappeenranta

61 702

30 851

Niirala/Joensuu

16 963

8 481

Oulu

12 418

6 209

Kouvola

8 436

4 218

Pori-Rauma

4 674

2 337

Vainikkala

1 445

722

Kajaani

4 218

2 109

Parikkala

945

472

Lieksan Inari

945

472

Vartius

1 948

974

Kortesalmi

750

375

Uukuniemi

750

375

Celkový finančný príspevok Spoločenstva (EUR)

94 470

---