# Euroopa Liidu L 98/16.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 98 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide16. aprill 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 98

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide16. aprill 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 583/2005, 15. aprill 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 584/2005, 15. aprill 2005, millega avatakse alaline pakkumiskutse Prantsuse sekkumisameti valduses oleva koorimata riisi edasimüümiseks siseturul | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 585/2005, 15. aprill 2005, millega avatakse alaline pakkumiskutse Itaalia sekkumisameti valduses oleva koorimata riisi edasimüümiseks siseturul | 5 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 586/2005, 15. aprill 2005, millega avatakse alaline pakkumiskutse Kreeka sekkumisameti valduses oleva koorimata riisi edasimüümiseks siseturul | 7 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 587/2005, 15. aprill 2005, millega avatakse alaline pakkumiskutse Hispaania sekkumisameti valduses oleva koorimata riisi edasimüümiseks siseturul | 9 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 588/2005, 15. aprill 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1002/2004, millega kiidetakse heaks seoses Valgevene Vabariigist, Venemaa Föderatsioonist või Ukrainast pärit kaaliumkloriidi importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega pakutud kohustused | 11 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 589/2005, 15. aprill 2005, millega määratakse kindlaks või madalaimad müügihinnad määruses (EÜ) nr 2571/97 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 161. individuaalseks pakkumiskutseks | 14 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 590/2005, 15. aprill 2005, millega määratakse kindlaks suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul määruses (EÜ) nr 2571/97 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 161. individuaalseks pakkumiskutseks | 16 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 591/2005, 15. aprill 2005, millega määratakse kindlaks kontsentreeritud või suurim toetus määruses (EMÜ) nr 429/90 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 333. individuaalseks pakkumiskutseks | 18 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 592/2005, 15. aprill 2005, millega peatatakse või kokkuost teatavates liikmesriikides | 19 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 593/2005, 15. aprill 2005, millega kehtestatakse või madalaim müügihind 17. individuaalse pakkumise kutse puhul, mis on väljastatud määruses (EÜ) nr 2771/1999 osutatud alalise pakkumiskutse alusel | 20 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 594/2005, 15. aprill 2005, millega kehtestatakse lõssipulbri madalaim müügihind 16. individuaalse pakkumise kutse puhul, mis on väljastatud määruses (EÜ) nr 214/2001 osutatud alalise pakkumiskutse alusel | 21 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 595/2005, 15. aprill 2005, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 16. aprillist 2005 | 22 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 596/2005, 15. aprill 2005, küüslaugu impordilitsentside väljaandmise kohta 1. juunist kuni 31. augustini 2005 kestval kvartalil | 25 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 583/2005, 15. aprill 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 584/2005, 15. aprill 2005, millega avatakse alaline pakkumiskutse Prantsuse sekkumisameti valduses oleva koorimata riisi edasimüümiseks siseturul

3

Komisjoni määrus (EÜ) nr 585/2005, 15. aprill 2005, millega avatakse alaline pakkumiskutse Itaalia sekkumisameti valduses oleva koorimata riisi edasimüümiseks siseturul

5

Komisjoni määrus (EÜ) nr 586/2005, 15. aprill 2005, millega avatakse alaline pakkumiskutse Kreeka sekkumisameti valduses oleva koorimata riisi edasimüümiseks siseturul

7

Komisjoni määrus (EÜ) nr 587/2005, 15. aprill 2005, millega avatakse alaline pakkumiskutse Hispaania sekkumisameti valduses oleva koorimata riisi edasimüümiseks siseturul

9

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 588/2005, 15. aprill 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1002/2004, millega kiidetakse heaks seoses Valgevene Vabariigist, Venemaa Föderatsioonist või Ukrainast pärit kaaliumkloriidi importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega pakutud kohustused

11

Komisjoni määrus (EÜ) nr 589/2005, 15. aprill 2005, millega määratakse kindlaks või madalaimad müügihinnad määruses (EÜ) nr 2571/97 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 161. individuaalseks pakkumiskutseks

14

Komisjoni määrus (EÜ) nr 590/2005, 15. aprill 2005, millega määratakse kindlaks suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul määruses (EÜ) nr 2571/97 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 161. individuaalseks pakkumiskutseks

16

Komisjoni määrus (EÜ) nr 591/2005, 15. aprill 2005, millega määratakse kindlaks kontsentreeritud või suurim toetus määruses (EMÜ) nr 429/90 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 333. individuaalseks pakkumiskutseks

18

Komisjoni määrus (EÜ) nr 592/2005, 15. aprill 2005, millega peatatakse või kokkuost teatavates liikmesriikides

19

Komisjoni määrus (EÜ) nr 593/2005, 15. aprill 2005, millega kehtestatakse või madalaim müügihind 17. individuaalse pakkumise kutse puhul, mis on väljastatud määruses (EÜ) nr 2771/1999 osutatud alalise pakkumiskutse alusel

20

Komisjoni määrus (EÜ) nr 594/2005, 15. aprill 2005, millega kehtestatakse lõssipulbri madalaim müügihind 16. individuaalse pakkumise kutse puhul, mis on väljastatud määruses (EÜ) nr 214/2001 osutatud alalise pakkumiskutse alusel

21

Komisjoni määrus (EÜ) nr 595/2005, 15. aprill 2005, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 16. aprillist 2005

22

Komisjoni määrus (EÜ) nr 596/2005, 15. aprill 2005, küüslaugu impordilitsentside väljaandmise kohta 1. juunist kuni 31. augustini 2005 kestval kvartalil

25

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 7. juuli 2004, millega määratakse ettevõtjale trahvid ebaõige või eksitava teabe esitamise eest ühinemise kontrollimenetlusega seotud teatises (Juhtum nr COMP/M.3255 – Tetra Laval/Sidel)
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 2500 all)

   (
  1
  ) | 27 |
| | * | Komisjoni otsus, 16. veebruar 2005, millega Euroopa Ühenduse nimel kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ja Kanada valitsuse vahelise elusloomade ja loomsete saadustega kauplemise sanitaarmeetmeid käsitleva kokkuleppe lisade muudatused
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 336 all)

   (
  1
  ) | 32 |
| Kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe Kanada valitsusega Euroopa Ühenduse ja Kanada valitsuse vahel elusloomade ja loomsete toodetega kauplemisel inimeste ja loomade tervise kaitseks võetavaid sanitaarmeetmeid käsitleva kokkuleppe V lisa ja VIII lisa muutmise kohta | 34 |
| | * | Komisjoni otsus, 12. aprill 2005, millega antakse luba searümpade liigitusmeetodile Lätis
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 1098 all) | 42 |
| | * | Komisjoni otsus, 12. aprill 2005, searümpade liigitusmeetodite lubamise kohta Eestis
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 1099 all) | 44 |
| | * | Komisjoni soovitus, 12. juuli 2004, siseturgu mõjutavate direktiivide siseriiklikesse õigusaktidesse ülevõtmise kohta (
  1
  ) | 47 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 7. juuli 2004, millega määratakse ettevõtjale trahvid ebaõige või eksitava teabe esitamise eest ühinemise kontrollimenetlusega seotud teatises (Juhtum nr COMP/M.3255 – Tetra Laval/Sidel)
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 2500 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 2500 all)

1

27

*

Komisjoni otsus, 16. veebruar 2005, millega Euroopa Ühenduse nimel kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ja Kanada valitsuse vahelise elusloomade ja loomsete saadustega kauplemise sanitaarmeetmeid käsitleva kokkuleppe lisade muudatused
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 336 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 336 all)

1

32

Kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe Kanada valitsusega Euroopa Ühenduse ja Kanada valitsuse vahel elusloomade ja loomsete toodetega kauplemisel inimeste ja loomade tervise kaitseks võetavaid sanitaarmeetmeid käsitleva kokkuleppe V lisa ja VIII lisa muutmise kohta

34

*

Komisjoni otsus, 12. aprill 2005, millega antakse luba searümpade liigitusmeetodile Lätis
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 1098 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1098 all)

42

*

Komisjoni otsus, 12. aprill 2005, searümpade liigitusmeetodite lubamise kohta Eestis
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 1099 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1099 all)

44

*

Komisjoni soovitus, 12. juuli 2004, siseturgu mõjutavate direktiivide siseriiklikesse õigusaktidesse ülevõtmise kohta (
  1
  )

1

47

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 16.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 583/2005,

15. aprill 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. aprillil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. aprill 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 15. aprilli 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 107,6 |
| 204 | 63,6 |
| 212 | 146,4 |
| 624 | 101,8 |
| 999 | 104,9 |
| 0707 00 05 | 052 | 138,3 |
| 204 | 48,4 |
| 999 | 93,4 |
| 0709 90 70 | 052 | 106,9 |
| 204 | 36,8 |
| 999 | 71,9 |
| 0805 10 20 | 052 | 47,3 |
| 204 | 44,8 |
| 212 | 52,7 |
| 220 | 45,6 |
| 400 | 53,7 |
| 624 | 58,6 |
| 999 | 50,5 |
| 0805 50 10 | 052 | 56,6 |
| 220 | 69,6 |
| 400 | 69,0 |
| 624 | 68,2 |
| 999 | 65,9 |
| 0808 10 80 | 388 | 85,7 |
| 400 | 140,6 |
| 404 | 111,3 |
| 508 | 62,9 |
| 512 | 71,2 |
| 524 | 45,3 |
| 528 | 77,4 |
| 720 | 81,3 |
| 804 | 117,0 |
| 999 | 88,1 |
| 0808 20 50 | 388 | 83,7 |
| 512 | 70,3 |
| 528 | 69,3 |
| 720 | 59,5 |
| 999 | 70,7 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

107,6

204

63,6

212

146,4

624

101,8

999

104,9

0707 00 05

052

138,3

204

48,4

999

93,4

0709 90 70

052

106,9

204

36,8

999

71,9

0805 10 20

052

47,3

204

44,8

212

52,7

220

45,6

400

53,7

624

58,6

999

50,5

0805 50 10

052

56,6

220

69,6

400

69,0

624

68,2

999

65,9

0808 10 80

388

85,7

400

140,6

404

111,3

508

62,9

512

71,2

524

45,3

528

77,4

720

81,3

804

117,0

999

88,1

0808 20 50

388

83,7

512

70,3

528

69,3

720

59,5

999

70,7

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 16.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 584/2005,

15. aprill 2005,

millega avatakse alaline pakkumiskutse Prantsuse sekkumisameti valduses oleva koorimata riisi edasimüümiseks siseturul

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1785/2003 riisituru ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõikeid 4 ja 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EMÜ) nr 75/91 (2) on sätestatud sekkumisametite valduses oleva koorimata riisi müügi menetlused ja tingimused. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EMÜ) nr 75/91 (2) on sätestatud sekkumisametite valduses oleva koorimata riisi müügi menetlused ja tingimused.

| (2) | Prantsuse sekkumisameti poolt käesoleval hetkel ladustatud koorimata riisi kogus on suur ja ladustamisaeg väga pikk. Seega tuleks avada alaline pakkumiskutse, et müüa siseturul edasi umbes 5 000 tonni selle ameti valduses olevat koorimata riisi. |
| --- | --- |

(2)

Prantsuse sekkumisameti poolt käesoleval hetkel ladustatud koorimata riisi kogus on suur ja ladustamisaeg väga pikk. Seega tuleks avada alaline pakkumiskutse, et müüa siseturul edasi umbes 5 000 tonni selle ameti valduses olevat koorimata riisi.

| (3) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Prantsuse sekkumisamet avab määruses (EMÜ) nr 75/91 sätestatud tingimustel alalise pakkumiskutse selle sekkumisameti valduses oleva koorimata riisi käesoleva määruse lisas esitatud koguse edasimüümiseks siseturul.

Artikkel 2

1.   Tähtaeg, mille jooksul võib esitada pakkumisi esimese osalise pakkumismenetluse raames, on 27. aprill 2005.

2.   Viimase osalise pakkumismenetluse tähtaeg lõpeb 29. juunil 2005.

3.   Pakkumised tuleb esitada Prantsuse sekkumisametile:

| ONIC |
| --- |
| Service “Intervention” |
| 21, avenue Bosquet |
| F-75341 Paris Cedex 07 |
| Faks: (33) 144 18 20 08. |

ONIC

Service “Intervention”

21, avenue Bosquet

F-75341 Paris Cedex 07

Faks: (33) 144 18 20 08.

Artikkel 3

Erandina määruse (EMÜ) nr 75/91 artiklist 19 teatab Prantsuse sekkumisamet komisjonile hiljemalt pakkumiste tähtaja lõpule järgneva nädala teisipäeval müüdud partiide kogused ja keskmised hinnad, esitades need vajaduse korral gruppide kaupa.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 96.

1

(2)  EÜT L 9, 12.1.1991, lk 15.

2

---

LISA

| Grupp | 1 |
| --- | --- |
| Kogus (ligikaudne) | 5 000 t |
| Saagiaasta | 2002 |
| Riisisort | Ariète |

Grupp

1

Kogus (ligikaudne)

5 000 t

Saagiaasta

2002

Riisisort

Ariète

---

| 16.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 585/2005,

15. aprill 2005,

millega avatakse alaline pakkumiskutse Itaalia sekkumisameti valduses oleva koorimata riisi edasimüümiseks siseturul

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1785/2003 riisituru ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõikeid 4 ja 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EMÜ) nr 75/91 (2) on sätestatud sekkumisametite valduses oleva koorimata riisi müügi menetlused ja tingimused. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EMÜ) nr 75/91 (2) on sätestatud sekkumisametite valduses oleva koorimata riisi müügi menetlused ja tingimused.

| (2) | Itaalia sekkumisameti poolt käesoleval hetkel ladustatud koorimata riisi kogus on suur ja ladustamisaeg väga pikk. Seega tuleks avada alaline pakkumiskutse, et müüa siseturul edasi umbes 30 010 tonni selle ameti valduses olevat koorimata riisi. |
| --- | --- |

(2)

Itaalia sekkumisameti poolt käesoleval hetkel ladustatud koorimata riisi kogus on suur ja ladustamisaeg väga pikk. Seega tuleks avada alaline pakkumiskutse, et müüa siseturul edasi umbes 30 010 tonni selle ameti valduses olevat koorimata riisi.

| (3) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Itaalia sekkumisamet avab määruses (EMÜ) nr 75/91 sätestatud tingimustel alalise pakkumiskutse selle sekkumisameti valduses oleva koorimata riisi käesoleva määruse lisas esitatud koguse edasimüümiseks siseturul.

Artikkel 2

1.   Tähtaeg, mille jooksul võib esitada pakkumisi esimese osalise pakkumismenetluse raames, on 27. aprill 2005.

2.   Viimase osalise pakkumismenetluse tähtaeg lõpeb 29. juunil 2005.

3.   Pakkumised tuleb esitada Itaalia sekkumisametile:

| Ente Nazionale Risi (ENR) |
| --- |
| Piazza Pio XI, 1 |
| I-20123 Milano |
| Tel: (39) 02 885 51 11 |
| Faks: (39) 02 86 13 72 |

Ente Nazionale Risi (ENR)

Piazza Pio XI, 1

I-20123 Milano

Tel: (39) 02 885 51 11

Faks: (39) 02 86 13 72

Artikkel 3

Erandina määruse (EMÜ) nr 75/91 artiklist 19 teatab Itaalia sekkumisamet komisjonile hiljemalt pakkumiste tähtaja lõpule järgneva nädala teisipäeval müüdud partiide kogused ja keskmised hinnad, esitades need vajaduse korral gruppide kaupa.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 96.

1

(2)  EÜT L 9, 12.1.1991, lk 15.

2

---

LISA

| Grupp | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Kogus (ligikaudne) | 1 010 t | 4 000 t | 25 000 t |
| Saagiaasta | 1999 | 2002 | 2002 |
| Riisisordid | ümarateraline | ümarateraline,
  keskmiseteraline ja pikateraline A-riis | pikateraline B-riis |

Grupp

1

2

3

Kogus (ligikaudne)

1 010 t

4 000 t

25 000 t

Saagiaasta

1999

2002

2002

Riisisordid

ümarateraline

ümarateraline,

keskmiseteraline ja pikateraline A-riis

pikateraline B-riis

---

| 16.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/7 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 586/2005,

15. aprill 2005,

millega avatakse alaline pakkumiskutse Kreeka sekkumisameti valduses oleva koorimata riisi edasimüümiseks siseturul

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1785/2003 riisituru ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõikeid 4 ja 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EMÜ) nr 75/91 (2) on sätestatud sekkumisametite valduses oleva koorimata riisi müügi menetlused ja tingimused. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EMÜ) nr 75/91 (2) on sätestatud sekkumisametite valduses oleva koorimata riisi müügi menetlused ja tingimused.

| (2) | Kreeka sekkumisameti poolt käesoleval hetkel ladustatud koorimata riisi kogus on suur ja ladustamisaeg väga pikk. Seega tuleks avada alaline pakkumiskutse, et müüa siseturul edasi umbes 18 000 tonni selle ameti valduses olevat koorimata riisi. |
| --- | --- |

(2)

Kreeka sekkumisameti poolt käesoleval hetkel ladustatud koorimata riisi kogus on suur ja ladustamisaeg väga pikk. Seega tuleks avada alaline pakkumiskutse, et müüa siseturul edasi umbes 18 000 tonni selle ameti valduses olevat koorimata riisi.

| (3) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kreeka sekkumisamet avab määruses (EMÜ) nr 75/91 sätestatud tingimustel alalise pakkumiskutse selle sekkumisameti valduses oleva koorimata riisi käesoleva määruse lisas esitatud koguse edasimüümiseks siseturul.

Artikkel 2

1.   Tähtaeg, mille jooksul võib esitada pakkumisi esimese osalise pakkumismenetluse raames, on 27. aprill 2005.

2.   Viimase osalise pakkumismenetluse tähtaeg lõpeb 29. juunil 2005.

3.   Pakkumised tuleb esitada Kreeka sekkumisametile:

| OPEKEPE |
| --- |
| Acharnon Street 241 |
| GR-10446 Athènes |
| Telefon (30-210) 212 48 46 ja 212 47 88 |
| Faks (30-210) 212 47 91. |

OPEKEPE

Acharnon Street 241

GR-10446 Athènes

Telefon (30-210) 212 48 46 ja 212 47 88

Faks (30-210) 212 47 91.

Artikkel 3

Erandina määruse (EMÜ) nr 75/91 artiklist 19 teatab Kreeka sekkumisamet komisjonile hiljemalt pakkumiste tähtaja lõpule järgneva nädala teisipäeval müüdud partiide kogused ja keskmised hinnad, esitades need vajadusel gruppide kaupa.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 96.

1

(2)  EÜT L 9, 12.1.1991, lk 15.

2

---

LISA

| Grupp | 1 |
| --- | --- |
| Kogus (ligikaudne) | 18 000 t |
| Saagiaasta | 1998 |
| Riisisort | pikateraline B-riis |

Grupp

1

Kogus (ligikaudne)

18 000 t

Saagiaasta

1998

Riisisort

pikateraline B-riis

---

| 16.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/9 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 587/2005,

15. aprill 2005,

millega avatakse alaline pakkumiskutse Hispaania sekkumisameti valduses oleva koorimata riisi edasimüümiseks siseturul

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1785/2003 riisituru ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõikeid 4 ja 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EMÜ) nr 75/91 (2) on sätestatud sekkumisametite valduses oleva koorimata riisi müügi menetlused ja tingimused. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EMÜ) nr 75/91 (2) on sätestatud sekkumisametite valduses oleva koorimata riisi müügi menetlused ja tingimused.

| (2) | Hispaania sekkumisameti poolt käesoleval hetkel ladustatud koorimata riisi kogus on suur ja ladustamisaeg väga pikk. Seega tuleks avada alaline pakkumiskutse, et müüa siseturul edasi umbes 25 021 tonni selle ameti valduses olevat koorimata riisi. |
| --- | --- |

(2)

Hispaania sekkumisameti poolt käesoleval hetkel ladustatud koorimata riisi kogus on suur ja ladustamisaeg väga pikk. Seega tuleks avada alaline pakkumiskutse, et müüa siseturul edasi umbes 25 021 tonni selle ameti valduses olevat koorimata riisi.

| (3) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Hispaania sekkumisamet avab määruses (EMÜ) nr 75/91 sätestatud tingimustel alalise pakkumiskutse selle sekkumisameti valduses oleva koorimata riisi käesoleva määruse lisas esitatud koguse edasimüümiseks siseturul.

Artikkel 2

1.   Tähtaeg, mille jooksul võib esitada pakkumisi esimese osalise pakkumismenetluse raames, on 27. aprill 2005.

2.   Viimase osalise pakkumismenetluse tähtaeg lõpeb 29. juunil 2005.

3.   Pakkumised tuleb esitada Hispaania sekkumisametile:

| Fondo Espagnol de Garantia Agraria (FEGA) |
| --- |
| Beneficencia 8 |
| E-28004 Madrid |
| Teleks: 23427 FEGA E |
| Faks: (34) 915 21 98 32 ja (34) 915 22 43 87. |

Fondo Espagnol de Garantia Agraria (FEGA)

Beneficencia 8

E-28004 Madrid

Teleks: 23427 FEGA E

Faks: (34) 915 21 98 32 ja (34) 915 22 43 87.

Artikkel 3

Erandina määruse (EMÜ) nr 75/91 artiklist 19 teatab Hispaania sekkumisamet komisjonile hiljemalt pakkumiste tähtaja lõpule järgneva nädala teisipäeval müüdud partiide kogused ja keskmised hinnad, esitades need vajaduse korral gruppide kaupa.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 96.

1

(2)  EÜT L 9, 12.1.1991, lk 15.

2

---

LISA

| Grupid | 1 | 2 |
| --- | --- | --- |
| Kogus (ligikaudne) | 10 021 t | 15 000 t |
| Saagiaasta | 2001 | 2001 |
| Riisisordid | ümarateraline, keskmiseteraline ja pikateraline A-riis | pikateraline B-riis |

Grupid

1

2

Kogus (ligikaudne)

10 021 t

15 000 t

Saagiaasta

2001

2001

Riisisordid

ümarateraline, keskmiseteraline ja pikateraline A-riis

pikateraline B-riis

---

| 16.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/11

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 588/2005,

15. aprill 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1002/2004, millega kiidetakse heaks seoses Valgevene Vabariigist, Venemaa Föderatsioonist või Ukrainast pärit kaaliumkloriidi importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega pakutud kohustused

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi “algmäärus”), (1) eriti selle artiklit 8,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 2004. aasta määrust (EÜ) nr 992/2004, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 3068/92, millega kehtestatakse Ukrainast, Valgevenest ja Venemaalt pärit kaaliumkloriidi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, (2) eriti selle artiklit 1,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu kehtestas määrusega (EMÜ) nr 3068/92 (3) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muu hulgas Venemaa Föderatsioonist (edaspidi “Venemaa”) pärit kaaliumkloriidi impordi suhtes. Määrusega (EÜ) nr 969/2000 (4) muutis ja pikendas nõukogu nende meetmete kohaldamisaega, mis kehtestati algselt määrusega (EMÜ) nr 3068/92 muu hulgas Venemaalt pärit kaaliumkloriidi impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas määrusega (EMÜ) nr 3068/92 (3) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu muu hulgas Venemaa Föderatsioonist (edaspidi “Venemaa”) pärit kaaliumkloriidi impordi suhtes. Määrusega (EÜ) nr 969/2000 (4) muutis ja pikendas nõukogu nende meetmete kohaldamisaega, mis kehtestati algselt määrusega (EMÜ) nr 3068/92 muu hulgas Venemaalt pärit kaaliumkloriidi impordi suhtes.

| (2) | 2004. aasta märtsis algatas komisjon teate avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas
   (5) omal initsiatiivil muu hulgas Venemaalt pärit kaaliumkloriidi impordi suhtes kehtivate meetmete osalise vahepealse läbivaatamise, et uurida, kas kõnealuseid meetmeid tuleks muuta, et võtta arvesse Euroopa Liidu laienemist 25-liikmeliseks liiduks (edaspidi “laienemine”). |
| --- | --- |

(2)

2004. aasta märtsis algatas komisjon teate avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas
   (5) omal initsiatiivil muu hulgas Venemaalt pärit kaaliumkloriidi impordi suhtes kehtivate meetmete osalise vahepealse läbivaatamise, et uurida, kas kõnealuseid meetmeid tuleks muuta, et võtta arvesse Euroopa Liidu laienemist 25-liikmeliseks liiduks (edaspidi “laienemine”).

| (3) | Kõnealuse osalise vahepealse läbivaatamise tulemused näitasid, et ühenduse huvides on näha ette meetmete ajutine kohandamine, et vältida vahetult pärast laienemist ootamatuid negatiivseid mõjusid importijatele ja kasutajatele kümnes uues liikmesriigis (edaspidi “EL10”). |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuse osalise vahepealse läbivaatamise tulemused näitasid, et ühenduse huvides on näha ette meetmete ajutine kohandamine, et vältida vahetult pärast laienemist ootamatuid negatiivseid mõjusid importijatele ja kasutajatele kümnes uues liikmesriigis (edaspidi “EL10”).

| (4) | Määrusega (EÜ) nr 992/2004 volitas nõukogu komisjoni kiitma heaks pakutud kohustused, mis on kooskõlas nimetatud määruse põhjendustes 27 kuni 32 sätestatud tingimustega. Selle alusel ja algmääruse artikli 8, artikli 11 lõike 3, artikli 21 ja artikli 22 punkti c kohaselt kiitis komisjon määrusega (EÜ) nr 1002/2004 (6) heaks kahe Venemaalt pärit eksportiva tootja pakutud kohustused. |
| --- | --- |

(4)

Määrusega (EÜ) nr 992/2004 volitas nõukogu komisjoni kiitma heaks pakutud kohustused, mis on kooskõlas nimetatud määruse põhjendustes 27 kuni 32 sätestatud tingimustega. Selle alusel ja algmääruse artikli 8, artikli 11 lõike 3, artikli 21 ja artikli 22 punkti c kohaselt kiitis komisjon määrusega (EÜ) nr 1002/2004 (6) heaks kahe Venemaalt pärit eksportiva tootja pakutud kohustused.

| (5) | Ühe eksportiva tootja puhul kiitis komisjon heaks ühiselt pakutud kohustuse selle kaaliumkloriidi impordi osas, mida toodab JSC Uralkali (Berezniki, Venemaa) ja müüb äriühing Fertexim Ltd (Limassol, Küpros), kes oli ainuõiguslik turustaja JSC Uralkali ühendusse suunduva müügi puhul. |
| --- | --- |

(5)

Ühe eksportiva tootja puhul kiitis komisjon heaks ühiselt pakutud kohustuse selle kaaliumkloriidi impordi osas, mida toodab JSC Uralkali (Berezniki, Venemaa) ja müüb äriühing Fertexim Ltd (Limassol, Küpros), kes oli ainuõiguslik turustaja JSC Uralkali ühendusse suunduva müügi puhul.

| (6) | JSC Uralkali on komisjonile teatanud, et edaspidi müüb ta ühendusse teise äriühingu kaudu, mille nimi on Uralkali Trading SA (Genf, Šveits). Selle muudatuse arvessevõtmiseks palusid JSC Uralkali ja Fertexim Ltd asjakohaste sätete muutmist määruses (EÜ) nr 1002/2004, millega kiideti heaks kõnealune ühine kohustus. Selleks esitasid JSC Uralkali ja Uralkali Trading SA ühiselt läbivaadatud kohustuse. |
| --- | --- |

(6)

JSC Uralkali on komisjonile teatanud, et edaspidi müüb ta ühendusse teise äriühingu kaudu, mille nimi on Uralkali Trading SA (Genf, Šveits). Selle muudatuse arvessevõtmiseks palusid JSC Uralkali ja Fertexim Ltd asjakohaste sätete muutmist määruses (EÜ) nr 1002/2004, millega kiideti heaks kõnealune ühine kohustus. Selleks esitasid JSC Uralkali ja Uralkali Trading SA ühiselt läbivaadatud kohustuse.

| (7) | JSC Uralkali juhtis tähelepanu ka asjaolule, et komisjoni määrusega (EÜ) nr 1002/2004 heakskiidetud kohustus ei võimaldanud otsemüüki JSC Uralkalilt esimesele sõltumatule kliendile ühenduses. Vastavalt läbivaadatud kohustusele kohustub JSC Uralkali kinni pidama kohustuses esitatud tingimustest otsemüügi kohta ühendusse. |
| --- | --- |

(7)

JSC Uralkali juhtis tähelepanu ka asjaolule, et komisjoni määrusega (EÜ) nr 1002/2004 heakskiidetud kohustus ei võimaldanud otsemüüki JSC Uralkalilt esimesele sõltumatule kliendile ühenduses. Vastavalt läbivaadatud kohustusele kohustub JSC Uralkali kinni pidama kohustuses esitatud tingimustest otsemüügi kohta ühendusse.

| (8) | Komisjon on uurinud pakutud kohustust. Jõuti järeldusele, et kõnealune läbivaadatud kohustus vastas kõikidele vajalikele kriteeriumidele, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 992/2004, nimelt: i) et asjaomaste äriühingute müügihindade tase aitab märkimisväärselt kaasa kahju kõrvaldamisele; ii) et äriühingud peavad kinni teatavatest impordimahtudest, mis on ette nähtud EL10s asuvatele klientidele toimuva müügi puhul ja iii) et nad peavad EL10-s asuvate üksikklientide puhul üldjoontes kinni oma tavapärastest müügitavadest. Samuti jõuti järeldusele, nagu oli väitnud JSC Uralkali, et kaubandustegevuse üleminek äriühingult Fertexim Ltd äriühingule Uralkali Trading SA ei avaldanud mõju kohustuse teostatavusele ega äriühingute esitatud teabe põhjal ka kohustuse toestamise tõhusale järelevalvele. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon on uurinud pakutud kohustust. Jõuti järeldusele, et kõnealune läbivaadatud kohustus vastas kõikidele vajalikele kriteeriumidele, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 992/2004, nimelt: i) et asjaomaste äriühingute müügihindade tase aitab märkimisväärselt kaasa kahju kõrvaldamisele; ii) et äriühingud peavad kinni teatavatest impordimahtudest, mis on ette nähtud EL10s asuvatele klientidele toimuva müügi puhul ja iii) et nad peavad EL10-s asuvate üksikklientide puhul üldjoontes kinni oma tavapärastest müügitavadest. Samuti jõuti järeldusele, nagu oli väitnud JSC Uralkali, et kaubandustegevuse üleminek äriühingult Fertexim Ltd äriühingule Uralkali Trading SA ei avaldanud mõju kohustuse teostatavusele ega äriühingute esitatud teabe põhjal ka kohustuse toestamise tõhusale järelevalvele.

| (9) | Lisaks peeti taotlust vabastada JSC Uralkali ühendusse suunduv otsemüük dumpinguvastasest tollimaksust vastuvõetavaks, kuna see on kooskõlas tavaga kiita heaks ühendusse otse eksportivate tootjate pakutud nõuetele vastavad kohustused. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks peeti taotlust vabastada JSC Uralkali ühendusse suunduv otsemüük dumpinguvastasest tollimaksust vastuvõetavaks, kuna see on kooskõlas tavaga kiita heaks ühendusse otse eksportivate tootjate pakutud nõuetele vastavad kohustused.

| (10) | Eespool nimetatut silmas pidades peeti asjakohaseks muuta vastavalt määruse (EÜ) nr 1002/2004 regulatiivosa, |
| --- | --- |

(10)

Eespool nimetatut silmas pidades peeti asjakohaseks muuta vastavalt määruse (EÜ) nr 1002/2004 regulatiivosa,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1002/2004 artiklit 1 muudetakse järgmiselt.

“Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse heaks allpool nimetatud eksportivate tootjate pakutud kohustused seoses Valgevene Vabariigist ja Venemaa Föderatsioonist pärit kaaliumkloriidi importi käsitleva dumpinguvastase menetlusega.

| Riik | Äriühing | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Valgevene Vabariik | Toodab Soligorskis Valgevenes asuv Republican Unitary Enterprise “Production Amalgamation Belaruskali” ja müüb Moskvas Venemaal asuv JSC International Potash Company või Viinis Austrias asuv Belurs Handelsgesellschaft m.b.H või Vilniuses Leedus asuv UAB Baltkalis esimesele sõltumatule importijana tegutsevale kliendile ühenduses | A518 |
| Venemaa Föderatsioon | Toodab Solikamskis Venemaal asuv JSC Silvinit ja müüb Moskvas Venemaal asuv JSC International Potash Company või Viinis Austrias asuv Belurs Handelsgesellschaft m.b.H esimesele sõltumatule importijana tegutsevale kliendile ühenduses | A519 |
| Venemaa Föderatsioon | Toodab ja müüb Bereznikis Venemaal asuv JSC Uralkali või toodab Bereznikis Venemaal asuv JSC Uralkali ja müüb Genfis Šveitsis asuv Uralkali Trading SA esimesele sõltumatule importijana tegutsevale kliendile ühenduses | A520” |

Riik

Äriühing

TARICi lisakood

Valgevene Vabariik

Toodab Soligorskis Valgevenes asuv Republican Unitary Enterprise “Production Amalgamation Belaruskali” ja müüb Moskvas Venemaal asuv JSC International Potash Company või Viinis Austrias asuv Belurs Handelsgesellschaft m.b.H või Vilniuses Leedus asuv UAB Baltkalis esimesele sõltumatule importijana tegutsevale kliendile ühenduses

A518

Venemaa Föderatsioon

Toodab Solikamskis Venemaal asuv JSC Silvinit ja müüb Moskvas Venemaal asuv JSC International Potash Company või Viinis Austrias asuv Belurs Handelsgesellschaft m.b.H esimesele sõltumatule importijana tegutsevale kliendile ühenduses

A519

Venemaa Föderatsioon

Toodab ja müüb Bereznikis Venemaal asuv JSC Uralkali või toodab Bereznikis Venemaal asuv JSC Uralkali ja müüb Genfis Šveitsis asuv Uralkali Trading SA esimesele sõltumatule importijana tegutsevale kliendile ühenduses

A520”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  ELT L 182, 19.5.2004, lk 23.

2

(3)  EÜT L 308, 24.10.1992, lk 41. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 992/2004 (ELT L 182, 19.5.2004, lk 23).

3

(4)  EÜT L 112, 11.5.2000, lk 4. Parandus: EÜT L 2, 5.1.2001, lk 42.

4

(5)  ELT C 70, 20.3.2004, lk 15.

5

(6)  ELT L 183, 20.5.2004, lk 16.

6

---

| 16.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/14

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 589/2005,

15. aprill 2005,

millega määratakse kindlaks või madalaimad müügihinnad määruses (EÜ) nr 2571/97 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 161. individuaalseks pakkumiskutseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 15. detsembri 1997. aasta määruse (EÜ) nr 2571/97 (või müügi kohta alandatud hindadega ning toetuse andmise kohta koore, või ja kontsentreeritud või kasutamise korral pagaritoodete, jäätise ja teiste toiduainete valmistamiseks, (2) peavad sekkumisametid müüma pakkumiskutse raames teatavad nende valduses olevad võikogused ning andma toetust koore, või ja kontsentreeritud või eest. Kõnealuse määruse artiklis 18 on sätestatud, et iga individuaalse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse madalaim müügihind või puhul ning suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul, kusjuures see hind või toetus võib erineda vastavalt või kavandatud kasutusele, rasvasisaldusele ja kasutusviisile, ning samuti võib teha otsuse esitatud pakkumised tagasi lükata. Vastavalt tuleb kindlaks määrata ka töötlemistagatis(t) e suurus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 15. detsembri 1997. aasta määruse (EÜ) nr 2571/97 (või müügi kohta alandatud hindadega ning toetuse andmise kohta koore, või ja kontsentreeritud või kasutamise korral pagaritoodete, jäätise ja teiste toiduainete valmistamiseks, (2) peavad sekkumisametid müüma pakkumiskutse raames teatavad nende valduses olevad võikogused ning andma toetust koore, või ja kontsentreeritud või eest. Kõnealuse määruse artiklis 18 on sätestatud, et iga individuaalse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse madalaim müügihind või puhul ning suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul, kusjuures see hind või toetus võib erineda vastavalt või kavandatud kasutusele, rasvasisaldusele ja kasutusviisile, ning samuti võib teha otsuse esitatud pakkumised tagasi lükata. Vastavalt tuleb kindlaks määrata ka töötlemistagatis(t) e suurus.

| (2) | Piima- ja piimatooteturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(2)

Piima- ja piimatooteturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 2571/97 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 161. individuaalse pakkumiskutse alusel taotletavad madalaimad müügihinnad ja töötlemistagatised on kehtestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. aprillil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Μäärust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  EÜT L 350, 20.12.1997, lk 3. Μäärust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2250/2004 (ELT L 381, 28.12.2004, lk 25).

2

---

LISA

Komisjoni 15. aprilli 2005. aasta määrusele, millega määratakse kindlaks või madalaimad müügihinnad määruses (EÜ) nr 2571/97 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 161. individuaalseks pakkumiskutseks

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Valem | A | B |
| Kasutusviis | Märgistusainetega | Märgistusaineteta | Märgistusainetega | Märgistusaineteta |
| Madalaim müügihind | Või ≥ 82 % | Muutmata | 208,10 | 210 | — | 210 |
| Kontsentreeritud | 204,1 | — | — | — |
| Töötlemistagatis | Muutmata | 73 | 73 | — | — |
| Kontsentreeritud | 73 | — | — | — |

(EUR/100 kg)

Valem

A

B

Kasutusviis

Märgistusainetega

Märgistusaineteta

Märgistusainetega

Märgistusaineteta

Madalaim müügihind

Või ≥ 82 %

Muutmata

208,10

210

—

210

Kontsentreeritud

204,1

—

—

—

Töötlemistagatis

Muutmata

73

73

—

—

Kontsentreeritud

73

—

—

—

---

| 16.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/16

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 590/2005,

15. aprill 2005,

millega määratakse kindlaks suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul määruses (EÜ) nr 2571/97 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 161. individuaalseks pakkumiskutseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 15. detsembri 1997. aasta määruse (EÜ) nr 2571/97 või müügi kohta alandatud hindadega ning toetuse andmise kohta koore, või ja kontsentreeritud või kasutamise korral pagaritoodete, jäätise ja teiste toiduainete valmistamiseks, (2) alusel peavad sekkumisametid müüma pakkumiskutse raames teatavad nende valduses olevad võikogused ning andma toetust koore, või ja kontsentreeritud või eest. Kõnealuse määruse artiklis 18 on sätestatud, et iga individuaalse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse madalaim müügihind või puhul ning suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul, kusjuures see hind või toetus võib erineda vastavalt või kavandatud kasutusele, rasvasisaldusele ja kasutusviisile, ning samuti võib teha otsuse esitatud pakkumised tagasi lükata. Vastavalt tuleb kindlaks määrata ka töötlemistagatis(t) e suurus, |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 15. detsembri 1997. aasta määruse (EÜ) nr 2571/97 või müügi kohta alandatud hindadega ning toetuse andmise kohta koore, või ja kontsentreeritud või kasutamise korral pagaritoodete, jäätise ja teiste toiduainete valmistamiseks, (2) alusel peavad sekkumisametid müüma pakkumiskutse raames teatavad nende valduses olevad võikogused ning andma toetust koore, või ja kontsentreeritud või eest. Kõnealuse määruse artiklis 18 on sätestatud, et iga individuaalse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi silmas pidades kinnitatakse madalaim müügihind või puhul ning suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul, kusjuures see hind või toetus võib erineda vastavalt või kavandatud kasutusele, rasvasisaldusele ja kasutusviisile, ning samuti võib teha otsuse esitatud pakkumised tagasi lükata. Vastavalt tuleb kindlaks määrata ka töötlemistagatis(t) e suurus,

| (2) | Piima- ja piimatooteturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(2)

Piima- ja piimatooteturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 2571/97 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 161. individuaalse pakkumiskutse alusel taotletav suurim toetus ja töötlemistagatised on kehtestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. aprillil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  EÜT L 350, 20.12.1997, lk 3. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2250/2004 (ELT L 381, 28.12.2004, lk 25).

2

---

LISA

Komisjoni 15. aprilli 2005. aasta määrusele, millega määratakse kindlaks suurim toetus koore, või ja kontsentreeritud või puhul määruses (EÜ) nr 2571/97 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 161. individuaalseks pakkumiskutseks

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Valem | A | B |
| Kasutusviis | Märgistusainetega | Märgistusaineteta | Märgistusainetega | Märgistusaineteta |
| Suurim toetus | Või ≥ 82 % | 51 | 47 | 50 | 41 |
| Või < 82 % | 44 | 45,9 | — | — |
| Kontsentreeritud või | 61,5 | 57,5 | 61,5 | 57,5 |
| Koor | | | 24 | 20 |
| Töötlemistagatis | Või | 56 | — | 55 | — |
| Kontsentreeritud või | 68 | — | 68 | — |
| Koor | — | — | 26 | — |

(EUR/100 kg)

Valem

A

B

Kasutusviis

Märgistusainetega

Märgistusaineteta

Märgistusainetega

Märgistusaineteta

Suurim toetus

Või ≥ 82 %

51

47

50

41

Või < 82 %

44

45,9

—

—

Kontsentreeritud või

61,5

57,5

61,5

57,5

Koor

24

20

Töötlemistagatis

Või

56

—

55

—

Kontsentreeritud või

68

—

68

—

Koor

—

—

26

—

---

| 16.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/18 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/18

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 591/2005,

15. aprill 2005,

millega määratakse kindlaks kontsentreeritud või suurim toetus määruses (EMÜ) nr 429/90 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 333. individuaalseks pakkumiskutseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt komisjoni 20. veebruari 1990. aasta määrusele (EMÜ) nr 429/90 ühenduses otsetarbimiseks mõeldud kontsentreeritud võile pakkumiskutse teel toetuse andmise kohta, (2) avavad sekkumisametid alalise pakkumiskutse kontsentreeritud võile toetuse andmiseks. Kõnealuse määruse artiklis 6 on sätestatud, et iga individuaalse pakkumiskutse puhul saadud pakkumisi silmas pidades kehtestatakse suurim toetus kontsentreeritud võile, mille rasvasisaldus on vähemalt 96 %, või otsustatakse pakkumist mitte jätkata. Sellele vastavalt tuleb kehtestada lõppkasutustagatis. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt komisjoni 20. veebruari 1990. aasta määrusele (EMÜ) nr 429/90 ühenduses otsetarbimiseks mõeldud kontsentreeritud võile pakkumiskutse teel toetuse andmise kohta, (2) avavad sekkumisametid alalise pakkumiskutse kontsentreeritud võile toetuse andmiseks. Kõnealuse määruse artiklis 6 on sätestatud, et iga individuaalse pakkumiskutse puhul saadud pakkumisi silmas pidades kehtestatakse suurim toetus kontsentreeritud võile, mille rasvasisaldus on vähemalt 96 %, või otsustatakse pakkumist mitte jätkata. Sellele vastavalt tuleb kehtestada lõppkasutustagatis.

| (2) | Saadud pakkumisi silmas pidades tuleks suurim toetus kehtestada allpool sätestatud tasemel ning sellele vastavalt tuleks määrata lõppkasutustagatis. |
| --- | --- |

(2)

Saadud pakkumisi silmas pidades tuleks suurim toetus kehtestada allpool sätestatud tasemel ning sellele vastavalt tuleks määrata lõppkasutustagatis.

| (3) | Piima- ja piimatooteturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(3)

Piima- ja piimatooteturu korralduskomitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EMÜ) nr 429/90 sätestatud alalise pakkumiskutse raames avatud 333. individuaalsets pakkumiskutseks on kehtestatud järgmine suurim toetus ja lõppkasutustagatis:

| — | suurim toetus |
| --- | --- |

—

suurim toetus

60,6 EUR/100 kg,

| — | lõppkasutustagatis |
| --- | --- |

—

lõppkasutustagatis

67 EUR/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. aprillil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  EÜT L 45, 21.2.1990, lk 8. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2250/2004 (ELT L 381, 28.12.2004, lk 25).

2

---

| 16.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/19 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/19

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 592/2005,

15. aprill 2005,

millega peatatakse või kokkuost teatavates liikmesriikides

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 1999. aasta määrust (EÜ) nr 2771/1999, millega sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses sekkumisega või- ja kooreturul, (2) eriti selle artiklit 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 2771/1999 artikliga 2 on sätestatud, et vastavalt vajadusele peab komisjon liikmesriigis avama või peatama kokkuostu, kui täheldatakse, et kahel järjestikusel nädalal on selles liikmesriigis turuhind kas madalam kui 92 % sekkumishinnast või võrdne 92 % sekkumishinnaga või sellest kõrgem. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 2771/1999 artikliga 2 on sätestatud, et vastavalt vajadusele peab komisjon liikmesriigis avama või peatama kokkuostu, kui täheldatakse, et kahel järjestikusel nädalal on selles liikmesriigis turuhind kas madalam kui 92 % sekkumishinnast või võrdne 92 % sekkumishinnaga või sellest kõrgem.

| (2) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 544/2005 (3) on kehtestatud kõige uuem loetelu liikmesriikidest, kus sekkumine on peatatud. Seda loetelu tuleb kohandada seoses uute turuhindadega, mille teatas Rootsi määruse (EÜ) nr 2771/1999 artikli 8 alusel. Selguse huvides tuleks kõnealune loetelu asendada ning määrus (EÜ) nr 544/2005 kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 544/2005 (3) on kehtestatud kõige uuem loetelu liikmesriikidest, kus sekkumine on peatatud. Seda loetelu tuleb kohandada seoses uute turuhindadega, mille teatas Rootsi määruse (EÜ) nr 2771/1999 artikli 8 alusel. Selguse huvides tuleks kõnealune loetelu asendada ning määrus (EÜ) nr 544/2005 kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Või kokkuost määruse (EÜ) nr 1255/1999 artikli 6 lõike 1 alusel peatatakse Belgias, Taanis, Kreekas, Küprosel, Ungaris, Maltal, Madalmaades, Austrias, Slovakkias, Sloveenias, Luksemburgis ja Soomes.

Artikkel 2

Määrus (EÜ) nr 544/2005 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub 16. aprillil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Μäärust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  EÜT L 333, 24.12.1999, lk 11. Μäärust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2250/2004 (ELT L 381, 28.12.2004, lk 25).

2

(3)  ELT L 91, 9.4.2005, lk 3.

3

---

| 16.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/20 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/20

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 593/2005,

15. aprill 2005,

millega kehtestatakse või madalaim müügihind 17. individuaalse pakkumise kutse puhul, mis on väljastatud määruses (EÜ) nr 2771/1999 osutatud alalise pakkumiskutse alusel

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõiget c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 16. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2771/1999 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad või- ja kooreturul sekkumise osas) (2) artikli 21 kohaselt on sekkumisasutused pakkunud alalise pakkumiskutse alusel müügiks teatava koguse oma valduses olevat võid. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 16. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2771/1999 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad või- ja kooreturul sekkumise osas) (2) artikli 21 kohaselt on sekkumisasutused pakkunud alalise pakkumiskutse alusel müügiks teatava koguse oma valduses olevat võid.

| (2) | Arvestades vastusena igale individuaalse pakkumise kutsele laekunud pakkumisi, kehtestatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 2771/1999 artiklile 24a madalaim müügihind või otsustatakse leping sõlmimata jätta. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades vastusena igale individuaalse pakkumise kutsele laekunud pakkumisi, kehtestatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 2771/1999 artiklile 24a madalaim müügihind või otsustatakse leping sõlmimata jätta.

| (3) | Laekunud pakkumisi arvestades tuleks kehtestada madalaim müügihind. |
| --- | --- |

(3)

Laekunud pakkumisi arvestades tuleks kehtestada madalaim müügihind.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2771/1999 kohase 17. individuaalse pakkumise kutse puhul, mille alusel tehtavate pakkumiste esitamise tähtaeg oli 12. aprill 2005, kehtestatakse või madalaimaks müügihinnaks 275 EUR/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. aprillil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 15. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  EÜT L 333, 24.12.1999, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2250/2004 (ELT L 381, 28.12.2004, lk 25).

2

---

| 16.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/21 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/21

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 594/2005,

15. aprill 2005,

millega kehtestatakse lõssipulbri madalaim müügihind 16. individuaalse pakkumise kutse puhul, mis on väljastatud määruses (EÜ) nr 214/2001 osutatud alalise pakkumiskutse alusel

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõiget c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruse (EÜ) nr 214/2001 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses sekkumisega lõssipulbriturul) (2) artikli 21 kohaselt on sekkumisasutused pakkunud alalise pakkumiskutse alusel müügiks teatava koguse oma valduses olevat lõssipulbrit. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruse (EÜ) nr 214/2001 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses sekkumisega lõssipulbriturul) (2) artikli 21 kohaselt on sekkumisasutused pakkunud alalise pakkumiskutse alusel müügiks teatava koguse oma valduses olevat lõssipulbrit.

| (2) | Arvestades vastusena igale individuaalse pakkumise kutsele laekunud pakkumisi, kehtestatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 214/2001 artiklile 24a madalaim müügihind või otsustatakse leping sõlmimata jätta. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades vastusena igale individuaalse pakkumise kutsele laekunud pakkumisi, kehtestatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 214/2001 artiklile 24a madalaim müügihind või otsustatakse leping sõlmimata jätta.

| (3) | Laekunud pakkumisi arvestades tuleks kehtestada madalaim müügihind. |
| --- | --- |

(3)

Laekunud pakkumisi arvestades tuleks kehtestada madalaim müügihind.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas piima- ja piimatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

16. määruse (EÜ) nr 214/2001 kohase individuaalse pakkumise kutse puhul, mille alusel tehtavate pakkumiste esitamise tähtaeg oli 12. aprill 2005, kehtestatakse lõssipulbri madalaimaks müügihinnaks 195,50 EUR/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. aprillil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (ELT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  EÜT L 37, 7.2.2001, lk 100. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2250/2004 (ELT L 381, 28.12.2004, lk 25).

2

---

| 16.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/22

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 595/2005,

15. aprill 2005,

millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 16. aprillist 2005

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1249/96, millega kehtestati nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 10 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 osutatud toodete impordil kohaldatakse ühise tollitariifistikuga kehtestatud tollimaksumäärasid. Siiski on nimetatud artikli lõikes 2 osutatud toodete imporditollimaks võrdne kõnealuste toodete importimise ajal kehtiva sekkumishinnaga, mida on suurendatud 55 % võrra ja vähendatud asjaomase partii CIF-impordihinna võrra. See maks ei tohi siiski ületada tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikliga 10 nähakse ette, et nimetatud määruse artiklis 1 osutatud toodete impordil kohaldatakse ühise tollitariifistikuga kehtestatud tollimaksumäärasid. Siiski on nimetatud artikli lõikes 2 osutatud toodete imporditollimaks võrdne kõnealuste toodete importimise ajal kehtiva sekkumishinnaga, mida on suurendatud 55 % võrra ja vähendatud asjaomase partii CIF-impordihinna võrra. See maks ei tohi siiski ületada tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõike 3 alusel arvutatakse CIF-impordihinnad kõnesoleva toote maailmaturu tüüpilise hinna põhjal. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõike 3 alusel arvutatakse CIF-impordihinnad kõnesoleva toote maailmaturu tüüpilise hinna põhjal.

| (3) | Määrusega (EÜ) nr 1249/96 kehtestati määruse (EÜ) nr 1784/2003 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas. |
| --- | --- |

(3)

Määrusega (EÜ) nr 1249/96 kehtestati määruse (EÜ) nr 1784/2003 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas.

| (4) | Imporditollimakse kohaldatakse kuni uute tollimaksude kindlaksmääramise ja jõustumiseni. |
| --- | --- |

(4)

Imporditollimakse kohaldatakse kuni uute tollimaksude kindlaksmääramise ja jõustumiseni.

| (5) | Imporditollimaksude korra normaalse toimimise võimaldamiseks tuleks võtta tollimaksu arvutamisel aluseks võrdlusperioodi tüüpilist turukurssi. |
| --- | --- |

(5)

Imporditollimaksude korra normaalse toimimise võimaldamiseks tuleks võtta tollimaksu arvutamisel aluseks võrdlusperioodi tüüpilist turukurssi.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1249/96 kohaldamisel määratakse imporditollimaksud kindlaks vastavalt käesoleva määruse lisale, |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1249/96 kohaldamisel määratakse imporditollimaksud kindlaks vastavalt käesoleva määruse lisale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse käesoleva määruse I lisas kindlaks II lisas esitatud informatsiooni alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. aprillil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. aprill 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  EÜT L 161, 29.6.1996, lk 125. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1110/2003 (ELT L 158, 27.6.2003, lk 12).

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 loetletud toodete imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 16. aprillist 2005

| CN-kood | Kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 0,00 |
| 1001 90 91 | Pehme nisu seeme | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme nisu, kõrge kvaliteediga, v.a külviks | 0,00 |
| 1002 00 00 | Rukis | 29,48 |
| 1005 10 90 | Mais, külviks, v.a hübriidmais | 52,57 |
| 1005 90 00 | Mais, v.a külviks (2) | 52,57 |
| 1007 00 90 | Terasorgo, v.a hübriidkülviseeme | 29,48 |

CN-kood

Kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

0,00

1001 90 91

Pehme nisu seeme

0,00

ex 1001 90 99

Pehme nisu, kõrge kvaliteediga, v.a külviks

0,00

1002 00 00

Rukis

29,48

1005 10 90

Mais, külviks, v.a hübriidmais

52,57

1005 90 00

Mais, v.a külviks (2)

52,57

1007 00 90

Terasorgo, v.a hübriidkülviseeme

29,48

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad ühendusse Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõige 4), võib importija taotleda imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, või |
| --- | --- |

—

3 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, või

| — | 2 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Iirimaal, Ühendkuningriigis, Taanis, Rootsis, Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes või Pürenee poolsaarel Atlandi ookeani poolsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t kohta, kui lossimissadam asub Iirimaal, Ühendkuningriigis, Taanis, Rootsis, Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes või Pürenee poolsaarel Atlandi ookeani poolsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda ühtset imporditollimaksu vähendamist 24 EUR/t kohta, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 5 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

Imporditollimaksude arvutamisel kasutatavad tegurid

ajavahemikul 1.4.2005–14.4.2005

| 1. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:











  Börsinoteering | Minneapolis | Chicago | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis | Minneapolis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toode (valguprotsent 12 % niiskusesisalduse juures) | HRS2 (14 %) | YC3 | HAD2 | keskmine kvaliteet (1) | madal kvaliteet (2) | US oder 2 |
| Noteering (EUR/t) | 108,04 (3) | 63,21 | 158,82 | 148,82 | 128,82 | 86,68 |
| Lahe lisatasu (EUR/t) | — | 11,93 | — | | | — |
| Suure järvistu lisatasu (EUR/t) | 25,13 | — | — | | | — |

1.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:

Börsinoteering

Minneapolis

Chicago

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Minneapolis

Toode (valguprotsent 12 % niiskusesisalduse juures)

HRS2 (14 %)

YC3

HAD2

keskmine kvaliteet (1)

madal kvaliteet (2)

US oder 2

Noteering (EUR/t)

108,04 (3)

63,21

158,82

148,82

128,82

86,68

Lahe lisatasu (EUR/t)

—

11,93

—

—

Suure järvistu lisatasu (EUR/t)

25,13

—

—

—

| 2. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:
  Last/veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: 33,60 EUR/t; Suur järvistu–Rotterdam: 45,15 EUR/t. |
| --- | --- |

2.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 2 viidatud keskmised:

Last/veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: 33,60 EUR/t; Suur järvistu–Rotterdam: 45,15 EUR/t.

| 3. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud subsiidiumid: | 0,00 EUR/t (HRW2)
  0,00 EUR/t (SRW2). |
| --- | --- | --- |

3.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud subsiidiumid:

0,00 EUR/t (HRW2)

0,00 EUR/t (SRW2).

---

(1)  Negatiivne lisatasu 10 EUR/t kohta (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(2)  Negatiivne lisatasu 30 EUR/t kohta (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(3)  Positiivne lisatasu 14 EUR/t kohta inkorporeeritud (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

---

| 16.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/25 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/25

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 596/2005,

15. aprill 2005,

küüslaugu impordilitsentside väljaandmise kohta 1. juunist kuni 31. augustini 2005 kestval kvartalil

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96 puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 2. aprilli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 565/2002, millega kehtestatakse tariifikvootide haldamise kord ja päritolusertifikaatide süsteem kolmandatest riikidest imporditud küüslaugu puhul, (2) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kogused, mille kohta on tavapärased ja uued importijad, 11. ja 12. aprillil 2005 määruse (EÜ) nr 565/2002 artikli 5 lõike 2 alusel esitanud litsentsitaotlused, ületavad saadaolevaid koguseid Hiinast ja kõikidest kolmandatest riikidest, v.a. Hiinast ja Argentinast. |
| --- | --- |

(1)

Kogused, mille kohta on tavapärased ja uued importijad, 11. ja 12. aprillil 2005 määruse (EÜ) nr 565/2002 artikli 5 lõike 2 alusel esitanud litsentsitaotlused, ületavad saadaolevaid koguseid Hiinast ja kõikidest kolmandatest riikidest, v.a. Hiinast ja Argentinast.

| (2) | Seetõttu tuleks kindlaks määrata, millises ulatuses võib komisjonile 14. aprillil 2005 saadetud litsentsitaotlusi rahuldada, ning kehtestada iga importija ja toote päritolu kategooria puhul tähtajad, milleni tuleb peatada sertifikaatide väljaandmine, |
| --- | --- |

(2)

Seetõttu tuleks kindlaks määrata, millises ulatuses võib komisjonile 14. aprillil 2005 saadetud litsentsitaotlusi rahuldada, ning kehtestada iga importija ja toote päritolu kategooria puhul tähtajad, milleni tuleb peatada sertifikaatide väljaandmine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 565/2002 artikli 3 lõike 1 alusel 11. ja 12. aprillil 2005 esitatud ja 14. aprillil 2005 komisjonile saadetud impordilitsentsitaotlused rahuldatakse taotletud koguste ulatuses, mille suhtes kohaldatakse käesoleva määruse I lisas kehtestatud määra.

Artikkel 2

Asjaomaste importijate ja päritolu kategooriate puhul lükatakse tagasi määruse (EÜ) nr 565/2002 artikli 3 lõikele 1 vastavad impordilitsentsitaotlused, mis on esitatud 1. juunist 200531. augustini 2005 kestvaks kvartaliks pärast 12. aprilli 2005, kuid enne käesoleva määruse II lisas nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub 16. aprillil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. aprill 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 47/2003 (EÜT L 7, 11.1.2003, lk 64).

1

(2)  EÜT L 86, 3.4.2002, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 537/2004 (ELT L 86, 24.3.2004, lk 9).

2

---

I LISA

| Toodete päritolu | Jaotuse protsendimäär |
| --- | --- |
| Hiina | Kolmandad riigid, v.a Hiina ja Argentina | Argentina |
| — | tavapärased importijad
  (määruse (EÜ) nr 565/2002 artikli 2 punkt c) |

Toodete päritolu

Jaotuse protsendimäär

Hiina

Kolmandad riigid, v.a Hiina ja Argentina

Argentina

—

tavapärased importijad

(määruse (EÜ) nr 565/2002 artikli 2 punkt c)

9,959 %

100 %

X

| — | uued importijad
  (määruse (EÜ) nr 565/2002 artikli 2 punkt e) |
| --- | --- |

—

uued importijad

(määruse (EÜ) nr 565/2002 artikli 2 punkt e)

0,664 %

37,541 %

X

| “X” | : | Nimetatud päritolu puhul kõnealuseks kvartaliks kvooti ei ole. |
| --- | --- | --- |
| “—” | : | Komisjonile ei ole saadetud ühtegi litsentsitaotlust. |

“X”

:

Nimetatud päritolu puhul kõnealuseks kvartaliks kvooti ei ole.

“—”

:

Komisjonile ei ole saadetud ühtegi litsentsitaotlust.

---

II LISA

| Toodete päritolu | Kuupäevad |
| --- | --- |
| Hiina | Kolmandad riigid, v.a Hiina ja Argentina | Argentina |
| — | tavapärased importijad
  (määruse (EÜ) nr 565/2002 artikli 2 punkt c)) |

Toodete päritolu

Kuupäevad

Hiina

Kolmandad riigid, v.a Hiina ja Argentina

Argentina

—

tavapärased importijad

(määruse (EÜ) nr 565/2002 artikli 2 punkt c))

31.8.2005

—

—

| — | uued importijad
  (määruse (EÜ) nr 565/2002 artikli 2 punkt e)) |
| --- | --- |

—

uued importijad

(määruse (EÜ) nr 565/2002 artikli 2 punkt e))

31.8.2005

4.7.2005

—

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 16.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/27

---

KOMISJONI OTSUS,

7. juuli 2004,

millega määratakse ettevõtjale trahvid ebaõige või eksitava teabe esitamise eest ühinemise kontrollimenetlusega seotud teatises

(Juhtum nr COMP/M.3255 – Tetra Laval/Sidel)

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 2500 all)

(Ainult ingliskeelne versioon on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/305/EÜ)

7. juulil 2004. aastal võttis komisjon vastu otsuse, mille aluseks on nõukogu 21. detsembri 1989. aasta määrus (EMÜ) nr 4064/89 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumise üle, (1) eriti selle määruse artikli 14 lõike 1 punktid b ja c. Otsuse täieliku mittekonfidentsiaalse versiooniga juhtumi ametlikus keeles ja komisjoni töökeeltes võib tutvuda konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil järgmisel aadressil: http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html

I.   OSALEJAD

| (1) | Madalmaades asuv Tetra Laval B.V. (edaspidi “Tetra”) on erakapitalil põhinev kontsern, kes tegeleb vedeltoidu töötlemiseks, pakendamiseks ning jaemüügiks vajalike seadmete ja tarbekaupade projekteerimise ja tootmisega ning abiteenuste osutamisega. Sidel S.A. (edaspidi “Sidel”) on Prantsusmaal asuv äriühing, kes projekteerib ja toodab pakendamisseadmeid ning -süsteeme, eelkõige venitus-puhumisvormimisseadmeid, barjäärtehnoloogiat ning polüetüleentereftalaatplastist pudelite (edaspidi “PET-pudelid”) täiteseadmeid |
| --- | --- |

(1)

Madalmaades asuv Tetra Laval B.V. (edaspidi “Tetra”) on erakapitalil põhinev kontsern, kes tegeleb vedeltoidu töötlemiseks, pakendamiseks ning jaemüügiks vajalike seadmete ja tarbekaupade projekteerimise ja tootmisega ning abiteenuste osutamisega. Sidel S.A. (edaspidi “Sidel”) on Prantsusmaal asuv äriühing, kes projekteerib ja toodab pakendamisseadmeid ning -süsteeme, eelkõige venitus-puhumisvormimisseadmeid, barjäärtehnoloogiat ning polüetüleentereftalaatplastist pudelite (edaspidi “PET-pudelid”) täiteseadmeid

II.   TEHING

| (2) | 18. mail 2001. aastal sai komisjon vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 4064/89 (edaspidi “ühinemismäärus”) artiklile 4 teatise (edaspidi “algteatis”) koondumise kohta, mille tulemusena Tetra omandas 27. märtsil 2001 välja kuulutatud avalikul pakkumisel Sideli üle kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(2)

18. mail 2001. aastal sai komisjon vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 4064/89 (edaspidi “ühinemismäärus”) artiklile 4 teatise (edaspidi “algteatis”) koondumise kohta, mille tulemusena Tetra omandas 27. märtsil 2001 välja kuulutatud avalikul pakkumisel Sideli üle kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

III.   MENETLUS

| (3) | Pärast algteatise uurimist otsustas komisjon, et teatatud tehing kuulub ühinemismääruse reguleerimisalasse ja on tõsiseid kahtlusi, kas see tehing on kokkusobiv ühisturuga ning Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga. 5. juulil 2001. aastal otsustas komisjon algatada selle juhtumi suhtes menetluse kooskõlas ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punktiga c. |
| --- | --- |

(3)

Pärast algteatise uurimist otsustas komisjon, et teatatud tehing kuulub ühinemismääruse reguleerimisalasse ja on tõsiseid kahtlusi, kas see tehing on kokkusobiv ühisturuga ning Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga. 5. juulil 2001. aastal otsustas komisjon algatada selle juhtumi suhtes menetluse kooskõlas ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punktiga c.

| (4) | Pärast põhjalikku uurimist (Tetra-I-menetlus) kuulutas komisjon 30. oktoobril 2001. aastal kõnealuse tehingu ühisturuga kokkusobimatuks. Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohus (edaspidi “EAK”) tühistas oma 25. oktoobri 2002. aasta otsusega (edaspidi “kohtuotsus”) komisjoni otsuse tervikuna. Pärast kõnealust kohtuotsust avas komisjon teatatud koondumist käsitleva uurimise uuesti vastavalt ühinemismääruse artikli 10 lõigetele 1 ja 5. 13. jaanuaril 2003. aastal otsustas komisjon loobuda teatatud tehingu suhtes vastuväidete esitamisest ja kuulutas selle ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punkti b ja lõike 2 kohaselt ühisturu ning Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga kokkusobivaks tingimusel, et kohustusi täidetakse täielikult (Tetra-II-menetlus.) |
| --- | --- |

(4)

Pärast põhjalikku uurimist (Tetra-I-menetlus) kuulutas komisjon 30. oktoobril 2001. aastal kõnealuse tehingu ühisturuga kokkusobimatuks. Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohus (edaspidi “EAK”) tühistas oma 25. oktoobri 2002. aasta otsusega (edaspidi “kohtuotsus”) komisjoni otsuse tervikuna. Pärast kõnealust kohtuotsust avas komisjon teatatud koondumist käsitleva uurimise uuesti vastavalt ühinemismääruse artikli 10 lõigetele 1 ja 5. 13. jaanuaril 2003. aastal otsustas komisjon loobuda teatatud tehingu suhtes vastuväidete esitamisest ja kuulutas selle ühinemismääruse artikli 6 lõike 1 punkti b ja lõike 2 kohaselt ühisturu ning Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga kokkusobivaks tingimusel, et kohustusi täidetakse täielikult (Tetra-II-menetlus.)

| (5) | Kõnealuse koondumise uurimisel, mis tehti pärast esimese astme kohtu otsust, ilmnes, et Tetra ei olnud avalikustanud asjassepuutuvat teavet aktiivselt arendatava Tetra-Fast-tehnoloogia kohta, kaasa arvatud selle võimaliku mõju kohta konkurentsitingimustele venitus-puhumisvormimisseadmete turul. Tetra jättis selle teabe avalikustamata järgmistel juhtudel:






  i) | 18. mail 2001. aasta algteatises ja |
| --- | --- | --- |

(5)

Kõnealuse koondumise uurimisel, mis tehti pärast esimese astme kohtu otsust, ilmnes, et Tetra ei olnud avalikustanud asjassepuutuvat teavet aktiivselt arendatava Tetra-Fast-tehnoloogia kohta, kaasa arvatud selle võimaliku mõju kohta konkurentsitingimustele venitus-puhumisvormimisseadmete turul. Tetra jättis selle teabe avalikustamata järgmistel juhtudel:

i)

18. mail 2001. aasta algteatises ja

| ii) | vastuses ühinemismääruse artikli 11 kohaselt 13. juulil 2001. aastal esitatud teabenõudele (edaspidi “vastus artikli 11 kohaselt esitatud teabenõudele”). |
| --- | --- |

ii)

vastuses ühinemismääruse artikli 11 kohaselt 13. juulil 2001. aastal esitatud teabenõudele (edaspidi “vastus artikli 11 kohaselt esitatud teabenõudele”).

| (6) | Tetra-Fast-tehnoloogia on välja töötanud ja patenteerinud Tetra. See tehnoloogia võimaldab venitus-puhumisvormimisseadmetega puhuda PET-pudeleid uue meetodi abil, mille puhul kasutatakse lõhkeaineid. Tetra-II-otsuses leidis komisjon, et uue meetodi kommertseelised on märkimisväärsed ning selgitas seda järgmiselt (punkt 63): “... võrreldes tavalise venitus-puhumisvormimismeetodiga on kõnealusel meetodil rida ilmseid majanduslikke ning tootmise ja keskkonnahoiuga seotud eeliseid”. |
| --- | --- |

(6)

Tetra-Fast-tehnoloogia on välja töötanud ja patenteerinud Tetra. See tehnoloogia võimaldab venitus-puhumisvormimisseadmetega puhuda PET-pudeleid uue meetodi abil, mille puhul kasutatakse lõhkeaineid. Tetra-II-otsuses leidis komisjon, et uue meetodi kommertseelised on märkimisväärsed ning selgitas seda järgmiselt (punkt 63): “... võrreldes tavalise venitus-puhumisvormimismeetodiga on kõnealusel meetodil rida ilmseid majanduslikke ning tootmise ja keskkonnahoiuga seotud eeliseid”.

| (7) | Tetra ei avalikustanud Tetra-I-menetluse käigus Tetra-Fast-tehnoloogia olemasolu ei vormi CO täitmisel ega ka oma vastustes artikli 11 kohaselt esitatud kirjadele, milles nõuti teavet PET-pakendite turu kohta. Komisjonil puudus igasugune teave kõnealuse tehnoloogia ja selle tähtsuse kohta. |
| --- | --- |

(7)

Tetra ei avalikustanud Tetra-I-menetluse käigus Tetra-Fast-tehnoloogia olemasolu ei vormi CO täitmisel ega ka oma vastustes artikli 11 kohaselt esitatud kirjadele, milles nõuti teavet PET-pakendite turu kohta. Komisjonil puudus igasugune teave kõnealuse tehnoloogia ja selle tähtsuse kohta.

| (8) | Komisjon avastas Tetra-Fast-tehnoloogia mitu kuud pärast Tetra-I-otsuse vastuvõtmist. Tänu komisjoni usaldusisiku järelevalvetööle jõudis kõnealune küsimus komisjonini. Seejärel avalikustas Tetra Tetra-II-menetluse käigus teabe Tetra-Fast-tehnoloogia kohta. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon avastas Tetra-Fast-tehnoloogia mitu kuud pärast Tetra-I-otsuse vastuvõtmist. Tänu komisjoni usaldusisiku järelevalvetööle jõudis kõnealune küsimus komisjonini. Seejärel avalikustas Tetra Tetra-II-menetluse käigus teabe Tetra-Fast-tehnoloogia kohta.

| (9) | Tetra poolt olulise teabe avalikustamata jätmine kuulub ühinemismääruse artikli 14 lõike 1 punktide b ja c kohaldamisalasse; nendes punktides on sätestatud, et komisjon võib ettevõtjatele määrata trahvi 1 000–50 000 eurot, kui need esitavad teatises tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu ebaõiget või eksitavat teavet või annavad ebaõiget teavet vastuses artikli 11 kohaselt esitanud teabenõudele. |
| --- | --- |

(9)

Tetra poolt olulise teabe avalikustamata jätmine kuulub ühinemismääruse artikli 14 lõike 1 punktide b ja c kohaldamisalasse; nendes punktides on sätestatud, et komisjon võib ettevõtjatele määrata trahvi 1 000–50 000 eurot, kui need esitavad teatises tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu ebaõiget või eksitavat teavet või annavad ebaõiget teavet vastuses artikli 11 kohaselt esitanud teabenõudele.

| (10) | Komisjoni otsus trahvi määramise kohta põhineb järgmistel õiguserikkumistel:






  a) | ühinemismääruse artikli 14 lõike 1 punkti b rikkumine, mis seisneb selles, et Tetra ei avalikustanud Tetra-Fast-tehnoloogiaga seotud tegevust vormi CO punktis 8.10, milles nõutakse mõjutatavaid turgusid käsitleva teadus- ja arendustegevuse avalikustamist; |
| --- | --- | --- |

(10)

Komisjoni otsus trahvi määramise kohta põhineb järgmistel õiguserikkumistel:

a)

ühinemismääruse artikli 14 lõike 1 punkti b rikkumine, mis seisneb selles, et Tetra ei avalikustanud Tetra-Fast-tehnoloogiaga seotud tegevust vormi CO punktis 8.10, milles nõutakse mõjutatavaid turgusid käsitleva teadus- ja arendustegevuse avalikustamist;

| b) | ühinemismääruse artikli 14 lõike 1 punkti c rikkumine, mis seisneb selles, et Tetra ei avalikustanud Tetra-Fast-tehnoloogiat oma vastuses artikli 11 kohaselt komisjoni 13. juulil 2001. aastal esitatud teabenõudele, milles:






  i) | 4. küsimuse puhul oleks Tetra pidanud kirjeldama mahla ja vedelate piimasaaduste jaoks mõeldud PET-pakenditega seotud arendustegevust (Tetra oli teadlik sellest, et Tetra-Fast-tehnoloogia tagab aseptilisuse, mis on eriti oluline mahla ja vedelate piimatoodete pakendamisel); |
| --- | --- | --- |

b)

ühinemismääruse artikli 14 lõike 1 punkti c rikkumine, mis seisneb selles, et Tetra ei avalikustanud Tetra-Fast-tehnoloogiat oma vastuses artikli 11 kohaselt komisjoni 13. juulil 2001. aastal esitatud teabenõudele, milles:

i)

4. küsimuse puhul oleks Tetra pidanud kirjeldama mahla ja vedelate piimasaaduste jaoks mõeldud PET-pakenditega seotud arendustegevust (Tetra oli teadlik sellest, et Tetra-Fast-tehnoloogia tagab aseptilisuse, mis on eriti oluline mahla ja vedelate piimatoodete pakendamisel);

| ii) | 5. küsimuse puhul nõuti teavet käsiloleva PET-barjäärtehnoloogia arendamise kohta (Tetra on esitanud taotluse Tetra-Fast-tehnoloogial põhineva katmisprotsessi patenteerimiseks). |
| --- | --- |

ii)

5. küsimuse puhul nõuti teavet käsiloleva PET-barjäärtehnoloogia arendamise kohta (Tetra on esitanud taotluse Tetra-Fast-tehnoloogial põhineva katmisprotsessi patenteerimiseks).

| (11) | Tetra õiguserikkumised on eriti tõsised, kuna asjakohane teave oli komisjonile hinnangu andmiseks oluline ja Tetra pidi olema teadlik selle tähtsusest. Kui komisjoni läbiviidud Tetra-I-menetluse käigus oleks teave Tetra-Fast-tehnoloogia kohta olnud avalikustatud, oleks komisjonile see teave olnud hindamisel oluline element. Seega olid komisjonil esimese analüüsi aluseks oluliselt eksitavad andmed. |
| --- | --- |

(11)

Tetra õiguserikkumised on eriti tõsised, kuna asjakohane teave oli komisjonile hinnangu andmiseks oluline ja Tetra pidi olema teadlik selle tähtsusest. Kui komisjoni läbiviidud Tetra-I-menetluse käigus oleks teave Tetra-Fast-tehnoloogia kohta olnud avalikustatud, oleks komisjonile see teave olnud hindamisel oluline element. Seega olid komisjonil esimese analüüsi aluseks oluliselt eksitavad andmed.

IV.   ARTIKLI 14 LÕIKE 1 PUNKTI B RIKKUMINE SEOSES ALGTEATISEGA

| (12) | Tetra alustas Tetra-Fast-tehnoloogia väljatöötamist juba 1996. aastal. Tetra sai uuele tehnoloogiale Hollandi patendi (1996) ja Euroopa patendi (1997) ja enne Tetra-I-menetlusega seotud algteatise esitamise kuupäeva (18. mai 2001) oli Tetra esitanud vähemalt 4 uut patenditaotlust. 2000. aasta lõpuks oli Tetra-Fast-tehnoloogia väljatöötamiseks kulutatud üle [0–10] miljoni euro ja algteatise avaldamise aastal oli ette nähtud investeerida veel [0–10] miljonit eurot. 2000. aastal oli Tetra teinud ise või tellinud kõnealuse tehnoloogia kohta uuringuid. 2000. ja 2001. aastal katsetati tehnoloogiat ka ülikoolikeskustes ja instituutides. 2000. aastal anti Tetra Tetra-Fast-tehnoloogiale ohutussertifikaat ja mõned kuud enne seda, kui komisjonile esitati vorm CO, alustati kohapealsete katsetega. |
| --- | --- |

(12)

Tetra alustas Tetra-Fast-tehnoloogia väljatöötamist juba 1996. aastal. Tetra sai uuele tehnoloogiale Hollandi patendi (1996) ja Euroopa patendi (1997) ja enne Tetra-I-menetlusega seotud algteatise esitamise kuupäeva (18. mai 2001) oli Tetra esitanud vähemalt 4 uut patenditaotlust. 2000. aasta lõpuks oli Tetra-Fast-tehnoloogia väljatöötamiseks kulutatud üle [0–10] miljoni euro ja algteatise avaldamise aastal oli ette nähtud investeerida veel [0–10] miljonit eurot. 2000. aastal oli Tetra teinud ise või tellinud kõnealuse tehnoloogia kohta uuringuid. 2000. ja 2001. aastal katsetati tehnoloogiat ka ülikoolikeskustes ja instituutides. 2000. aastal anti Tetra Tetra-Fast-tehnoloogiale ohutussertifikaat ja mõned kuud enne seda, kui komisjonile esitati vorm CO, alustati kohapealsete katsetega.

| (13) | Vormi CO punktis 8.10 nõutakse, et teatist esitav(ad) pool(ed) annaks(id) teavet ka mõjutatavate turgude teadus- ja arendustegevuse kohta, eriti osaliste endi teadus- ja arendustegevuse kohta. Selles punktis on järgmine nõue:

  “Selgitage koondumise osaliste teadus- ja arendustegevuse laadi mõjutatavatel turgudel.”

  Selle teabe andmisel peavad osalised võtma arvesse järgmisi asjaolusid: “b) nende turgude tehnoloogiline areng asjaomasel ajavahemikul (kaasa arvatud toodete ja/või teenuste, tootmismenetluste, jaemüügisüsteemide jms areng” ja “c) peamised uuendused nendel turgudel ja neid uuendusi teinud ettevõtjad;” |
| --- | --- |

(13)

Vormi CO punktis 8.10 nõutakse, et teatist esitav(ad) pool(ed) annaks(id) teavet ka mõjutatavate turgude teadus- ja arendustegevuse kohta, eriti osaliste endi teadus- ja arendustegevuse kohta. Selles punktis on järgmine nõue:

“Selgitage koondumise osaliste teadus- ja arendustegevuse laadi mõjutatavatel turgudel.”

Selle teabe andmisel peavad osalised võtma arvesse järgmisi asjaolusid: “b) nende turgude tehnoloogiline areng asjaomasel ajavahemikul (kaasa arvatud toodete ja/või teenuste, tootmismenetluste, jaemüügisüsteemide jms areng” ja “c) peamised uuendused nendel turgudel ja neid uuendusi teinud ettevõtjad;”

| (14) | Teatises ei ole viiteid Tetra-Fast-tehnoloogiale. |
| --- | --- |

(14)

Teatises ei ole viiteid Tetra-Fast-tehnoloogiale.

| (15) | Tetra peamine argument on, et Tetra-Fast-tehnoloogia ei ole kõnealuse tehinguga seotud mõjutatava turu osa ja ei ole mõjutatava venitus-puhumisvormimisseadmete turuga vahetult seotud, järelikult ei olnud vormi CO punkti 8.10 puhul vaja mainida Tetra-Fast-tehnoloogiat. Tetra on seisukohal, et Tetra-Fast-tehnoloogia asendab välist seadet, mis tagab venitus-puhumisvormimisseadmes pudeli puhumiseks vajalikku rõhu. Tavaliselt kasutatakse selle rõhu saavutamiseks suruõhku, mis tekitatakse kompressoriga (mida enamasti ei tarni venitus-puhumisvormimisseadme tarnija, vaid muu ettevõtja), Tetra-Fast-tehnoloogia põhineb aga rõhul, mis tekib vesiniku ja hapniku segu põlemisel plahvatuse tulemusena. |
| --- | --- |

(15)

Tetra peamine argument on, et Tetra-Fast-tehnoloogia ei ole kõnealuse tehinguga seotud mõjutatava turu osa ja ei ole mõjutatava venitus-puhumisvormimisseadmete turuga vahetult seotud, järelikult ei olnud vormi CO punkti 8.10 puhul vaja mainida Tetra-Fast-tehnoloogiat. Tetra on seisukohal, et Tetra-Fast-tehnoloogia asendab välist seadet, mis tagab venitus-puhumisvormimisseadmes pudeli puhumiseks vajalikku rõhu. Tavaliselt kasutatakse selle rõhu saavutamiseks suruõhku, mis tekitatakse kompressoriga (mida enamasti ei tarni venitus-puhumisvormimisseadme tarnija, vaid muu ettevõtja), Tetra-Fast-tehnoloogia põhineb aga rõhul, mis tekib vesiniku ja hapniku segu põlemisel plahvatuse tulemusena.

| (16) | Komisjon leiab, et see argument on ilmselgelt väär. On ilmne, et tehnoloogia, mis muudab oluliselt venitus-puhumisvormimisseadmete toimimist, on mõjutatava venitus-puhumisvormimisseadmete turu osa seni, kuni seda tehnoloogiat ei turustata eraldi (viimasel juhul oleks Tetra pidanud esitama teabe muu tehnoloogiaturu alusel). Tetra 2000. aasta teadus- ja arendustegevuse ülevaatest, mis avalikustati alles Tetra-II-menetluse käigus, ilmneb, et Tetra ise käsitleb Tetra-Fast-tehnoloogiat venitus-puhumisvormimisseadmete turu osana. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon leiab, et see argument on ilmselgelt väär. On ilmne, et tehnoloogia, mis muudab oluliselt venitus-puhumisvormimisseadmete toimimist, on mõjutatava venitus-puhumisvormimisseadmete turu osa seni, kuni seda tehnoloogiat ei turustata eraldi (viimasel juhul oleks Tetra pidanud esitama teabe muu tehnoloogiaturu alusel). Tetra 2000. aasta teadus- ja arendustegevuse ülevaatest, mis avalikustati alles Tetra-II-menetluse käigus, ilmneb, et Tetra ise käsitleb Tetra-Fast-tehnoloogiat venitus-puhumisvormimisseadmete turu osana.

| (17) | Komisjon lükkab tagasi ka Tetra argumendi selle kohta, et kõnealune tehnoloogia ei olnud oluline, kuna see ei oleks oluliselt tõhustanud venitus-puhumisvormimisseadmete tööd. Tetra asutusesistest dokumentidest nähtub selgesti, et Tetra nägi selles tehnoloogias muuhulgas võimalust vähendada märkimisväärselt energiatarvet. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon lükkab tagasi ka Tetra argumendi selle kohta, et kõnealune tehnoloogia ei olnud oluline, kuna see ei oleks oluliselt tõhustanud venitus-puhumisvormimisseadmete tööd. Tetra asutusesistest dokumentidest nähtub selgesti, et Tetra nägi selles tehnoloogias muuhulgas võimalust vähendada märkimisväärselt energiatarvet.

Õiguslik hinnang

| (18) | Ühinemismääruse artikli 14 lõike 1 punkti b alusel võib komisjon oma otsusega määrata ettevõtjale trahvi 1 000–50 000 eurot, kui see annab artikli 4 alusel esitatud teatises tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu ebaõiget või eksitavat teavet. |
| --- | --- |

(18)

Ühinemismääruse artikli 14 lõike 1 punkti b alusel võib komisjon oma otsusega määrata ettevõtjale trahvi 1 000–50 000 eurot, kui see annab artikli 4 alusel esitatud teatises tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu ebaõiget või eksitavat teavet.

| (19) | On ilmne, et jättes vormi CO punkti 8.10 puhul avalikustamata teabe Tetra-Fast-tehnoloogia kohta, esitas Tetra ebaõiget teavet. Kuna komisjonil puuduvad tõendid selle kohta, et Tetra toimis tahtlikult, tuleb Tetra õiguserikkumist käsitleda õigusrikkumisena, mis pandi toime seoses raske ettevaatamatusega. |
| --- | --- |

(19)

On ilmne, et jättes vormi CO punkti 8.10 puhul avalikustamata teabe Tetra-Fast-tehnoloogia kohta, esitas Tetra ebaõiget teavet. Kuna komisjonil puuduvad tõendid selle kohta, et Tetra toimis tahtlikult, tuleb Tetra õiguserikkumist käsitleda õigusrikkumisena, mis pandi toime seoses raske ettevaatamatusega.

| (20) | Komisjonipoolse Tetra-I-uurimise jooksul tehti kohapealseid katseid ja peeti mitu juhtkonna koosolekut. Komisjoni keelustava otsuse vastuvõtmise ajaks oli Tetra-Fast-tehnoloogia abil juba toodetud miljoneid pudeleid. Isegi juhul, kui Tetra ei olnud teadlik selle tehnoloogia tähtsusest teatise esitamise ajal, oli tal Tetra-I haldusmenetluse jooksul rohkesti võimalusi, et jõuda arusaamisele, et vormis CO esitatud teave oli ebaõige. Selles kontekstis tuleb märkida, et rakendusmääruse artikli 4 lõikes 3 on sätestatud kohustus teatada komisjonile mis tahes “olulistest asjaolude muutustest” haldusmenetluse jooksul. |
| --- | --- |

(20)

Komisjonipoolse Tetra-I-uurimise jooksul tehti kohapealseid katseid ja peeti mitu juhtkonna koosolekut. Komisjoni keelustava otsuse vastuvõtmise ajaks oli Tetra-Fast-tehnoloogia abil juba toodetud miljoneid pudeleid. Isegi juhul, kui Tetra ei olnud teadlik selle tehnoloogia tähtsusest teatise esitamise ajal, oli tal Tetra-I haldusmenetluse jooksul rohkesti võimalusi, et jõuda arusaamisele, et vormis CO esitatud teave oli ebaõige. Selles kontekstis tuleb märkida, et rakendusmääruse artikli 4 lõikes 3 on sätestatud kohustus teatada komisjonile mis tahes “olulistest asjaolude muutustest” haldusmenetluse jooksul.

V.   ARTIKLI 14 LÕIKE 1 PUNKTI C RIKKUMINE SEOSES VASTUSEGA ARTIKLI 11 KOHASELE 13. JUULI 2001. AASTA TEABENÕUDELE

| (21) | Artikli 11 kohases komisjoni 13. juuli 2001. aasta teabenõudes paluti osalistel toimida järgmiselt:






  “Q4. | Esitage kogu olemasolev teave PET edasise võimaliku kasutamise kohta vedelate piimasaaduste ja mahla sektoris. Esitage kõik uuringud ja asutusesisesed dokumendid, milles seda võimalust käsitletakse. Selgitage üksikasjalikult, milliseid tehnoloogiaid oleks vaja selleks, et kasutada edukalt PETi vedelate piimasaaduste ja mahla pakendamisel. Käsitlege oma ja teiste ettevõtjate tegevust selles valdkonnas. |
| --- | --- | --- |

(21)

Artikli 11 kohases komisjoni 13. juuli 2001. aasta teabenõudes paluti osalistel toimida järgmiselt:

“Q4.

| Q5. | Esitage kõik Teil olevad barjäärtehnoloogia arendamisega seotud dokumendid. Esitage eelkõige kõik PET-barjäärkihiga seotud uuringud, asutusesisesed dokumendid, tehnilised ja majanduslikud analüüsid ning teaduslikud dokumendid.” |
| --- | --- |

Q5.

| (22) | Vastuseks eespool esitatud küsimustele esitasid osalised 6 lisa, mis sisaldasid mitmeid tehnilisi dokumente. Oma 26. juuli 2002. aasta vastuses ei esitanud Tetra siiski ühtegi dokumenti, milles oleks olnud viiteid Tetra-Fast-tehnoloogiale või barjäär- või katmistehnoloogiale (PCT/EP02/02160), mille Tetra Laval on välja arendanud kasutamiseks Tetra-Fast-tehnoloogias. |
| --- | --- |

(22)

Vastuseks eespool esitatud küsimustele esitasid osalised 6 lisa, mis sisaldasid mitmeid tehnilisi dokumente. Oma 26. juuli 2002. aasta vastuses ei esitanud Tetra siiski ühtegi dokumenti, milles oleks olnud viiteid Tetra-Fast-tehnoloogiale või barjäär- või katmistehnoloogiale (PCT/EP02/02160), mille Tetra Laval on välja arendanud kasutamiseks Tetra-Fast-tehnoloogias.

| (23) | Tetra-Fast-tehnoloogia ei ole üksnes uus PET-pudelite puhumise meetod (puhumine plahvatuse abil), vaid tal on ka kaks lisaeelist: i) plahvatus steriliseerib pudeli; ii) spetsiaalsete gaaside kasutamisel plahvatusprotsessis saab pudeli sisekülje katta ainetega, mis toimivad barjäärina. |
| --- | --- |

(23)

Tetra-Fast-tehnoloogia ei ole üksnes uus PET-pudelite puhumise meetod (puhumine plahvatuse abil), vaid tal on ka kaks lisaeelist: i) plahvatus steriliseerib pudeli; ii) spetsiaalsete gaaside kasutamisel plahvatusprotsessis saab pudeli sisekülje katta ainetega, mis toimivad barjäärina.

| (24) | Tetra oli mõlemast eelisest täiesti teadlik. Ta esitas 23. märtsil 2001 patenditaotluse uuele Tetra-Fast-tehnoloogiaga seotud barjäärtehnoloogiale, milles tõsteti esile Tetra-Fast-tehnoloogia abil puhutud pudelite aseptilisust ja taotleti patenti uue tehnoloogia tõhustatud gaasibarjääri omadustele. Aseptilisust rõhutati ka Tetra asutustesiseste analüüside puhul. |
| --- | --- |

(24)

Tetra oli mõlemast eelisest täiesti teadlik. Ta esitas 23. märtsil 2001 patenditaotluse uuele Tetra-Fast-tehnoloogiaga seotud barjäärtehnoloogiale, milles tõsteti esile Tetra-Fast-tehnoloogia abil puhutud pudelite aseptilisust ja taotleti patenti uue tehnoloogia tõhustatud gaasibarjääri omadustele. Aseptilisust rõhutati ka Tetra asutustesiseste analüüside puhul.

| (25) | Tetra võtab oma seisukoha aluseks vormi CO ja teabetaotluse sisu erinevuse. Tetra arvates koosneb vorm CO rida eelnevalt kindlaksmääratud faktiküsimustest, et hinnata teatise täielikkust, samas kui teabetaotluse sisu otsustatakse sõltuvalt komisjoni teabevajadusest teataval hetkel otsustamisprotsessi käigus ja nende koostamisel tuleb arvestada asjaomast konteksti; tavaliselt palutakse adressaadilt väljendada esitatud küsimuste suhtes subjektiivset seisukohta. Lisaks leiab Tetra, et teabetaotlus ei ole nii ametlik ning võimaldab arutelu ja arvamuste vahetust komisjoni ja osaliste vahel. Tetra arvamuse kohaselt on seda asjaolu tunnustatud ka artikli 14 lõike 1 punktis c, kus ei ole sätestatud trahvide määramist mitte eksitava teabe, vaid ainult ebaõige teabe andmise korral, samas kui artikli 14 lõike 1 punktis b sätestatakse trahvide määramine ebaõige või eksitava teabe andmise korral. Selle alusel leiab Tetra, et artikli 14 lõike 1 punkti c alusel on trahvide määramise alus oluliselt piiratum kui artikli 14 lõike 1 punkti b alusel. |
| --- | --- |

(25)

Tetra võtab oma seisukoha aluseks vormi CO ja teabetaotluse sisu erinevuse. Tetra arvates koosneb vorm CO rida eelnevalt kindlaksmääratud faktiküsimustest, et hinnata teatise täielikkust, samas kui teabetaotluse sisu otsustatakse sõltuvalt komisjoni teabevajadusest teataval hetkel otsustamisprotsessi käigus ja nende koostamisel tuleb arvestada asjaomast konteksti; tavaliselt palutakse adressaadilt väljendada esitatud küsimuste suhtes subjektiivset seisukohta. Lisaks leiab Tetra, et teabetaotlus ei ole nii ametlik ning võimaldab arutelu ja arvamuste vahetust komisjoni ja osaliste vahel. Tetra arvamuse kohaselt on seda asjaolu tunnustatud ka artikli 14 lõike 1 punktis c, kus ei ole sätestatud trahvide määramist mitte eksitava teabe, vaid ainult ebaõige teabe andmise korral, samas kui artikli 14 lõike 1 punktis b sätestatakse trahvide määramine ebaõige või eksitava teabe andmise korral. Selle alusel leiab Tetra, et artikli 14 lõike 1 punkti c alusel on trahvide määramise alus oluliselt piiratum kui artikli 14 lõike 1 punkti b alusel.

| (26) | Komisjon leiab, et Tetra argumendid tuleb tagasi lükata, sest vormis CO ja artikli 11 kohases teabetaotluses nõutavad standardid ei ole vähemalt õige teabe esitamise suhtes erinevad. Samal põhjusel on alusetu ka Tetra väide, et artikli 14 lõike 1 punkti c alusel on trahvide määramise alus piiratum. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon leiab, et Tetra argumendid tuleb tagasi lükata, sest vormis CO ja artikli 11 kohases teabetaotluses nõutavad standardid ei ole vähemalt õige teabe esitamise suhtes erinevad. Samal põhjusel on alusetu ka Tetra väide, et artikli 14 lõike 1 punkti c alusel on trahvide määramise alus piiratum.

| (27) | 4. küsimuse puhul on Tetra seisukohal, et Tetra-Fast-tehnoloogia “ei ole vajalik” mahla ja vedelate piimasaaduste pakendamiseks ning järelikult ei olnud vaja avalikustada selle olemasolu vastuses kõnealusele küsimusele. Komisjon märgib siiski, et 4. küsimuse puhul nõuti kõiki uuringuid ja asutusesiseseid dokumente, milles käsitletakse PETi võimalikku kasutamist vedelate piimasaaduste ja mahla sektoris ning küsiti, mida oleks vaja teha vedelate piimasaaduste ja mahla pakendamisel selleks, et olla turul konkurentsivõimeline. Selle küsimuse puhul nõuti ka Tetra ja tema konkurentide tegevuse käsitlemist asjakohases valdkonnas. Järelikult oli vaja käsitleda tehnoloogiaid, mis olid osalistel ja nende konkurentidel olemas või mida nad arendasid edasise eduka konkurentsi huvides. |
| --- | --- |

(27)

4. küsimuse puhul on Tetra seisukohal, et Tetra-Fast-tehnoloogia “ei ole vajalik” mahla ja vedelate piimasaaduste pakendamiseks ning järelikult ei olnud vaja avalikustada selle olemasolu vastuses kõnealusele küsimusele. Komisjon märgib siiski, et 4. küsimuse puhul nõuti kõiki uuringuid ja asutusesiseseid dokumente, milles käsitletakse PETi võimalikku kasutamist vedelate piimasaaduste ja mahla sektoris ning küsiti, mida oleks vaja teha vedelate piimasaaduste ja mahla pakendamisel selleks, et olla turul konkurentsivõimeline. Selle küsimuse puhul nõuti ka Tetra ja tema konkurentide tegevuse käsitlemist asjakohases valdkonnas. Järelikult oli vaja käsitleda tehnoloogiaid, mis olid osalistel ja nende konkurentidel olemas või mida nad arendasid edasise eduka konkurentsi huvides.

| (28) | Nagu eespool kirjeldatud, esitas Tetra Tetra-Fast-tehnoloogiaga seotud uue barjäärtehnoloogia patenteerimise taotluse, milles mainiti selgesõnaliselt mahla ning tõsteti esile uue tehnoloogia tõhustatud gaasibarjääri omadusi ja rõhutati ka aseptilisust, mis on väga tähtis nii mahla kui ka vedelate piimasaaduste pakendite edukaks turustamiseks. Tetra on ise maininud, et edaspidi on mahla pakendamisel väga tähtis tõhustada gaasibarjäärtehnoloogiat ning mahla ja vedelate piimasaaduste pakendamisel võib saada väga oluliseks aseptiline täitmine. Järelikult oleks Tetra pidanud käsitlema Tetra-Fast-tehnoloogiat 4. küsimusele antud vastuses, mille puhul nõuti tehnoloogiate käsitlemist, mida on vaja PETi edukaks kasutamiseks vedelate piimasaaduste ja mahla pakendina ning paluti Tetral käsitleda oma tegevust. |
| --- | --- |

(28)

Nagu eespool kirjeldatud, esitas Tetra Tetra-Fast-tehnoloogiaga seotud uue barjäärtehnoloogia patenteerimise taotluse, milles mainiti selgesõnaliselt mahla ning tõsteti esile uue tehnoloogia tõhustatud gaasibarjääri omadusi ja rõhutati ka aseptilisust, mis on väga tähtis nii mahla kui ka vedelate piimasaaduste pakendite edukaks turustamiseks. Tetra on ise maininud, et edaspidi on mahla pakendamisel väga tähtis tõhustada gaasibarjäärtehnoloogiat ning mahla ja vedelate piimasaaduste pakendamisel võib saada väga oluliseks aseptiline täitmine. Järelikult oleks Tetra pidanud käsitlema Tetra-Fast-tehnoloogiat 4. küsimusele antud vastuses, mille puhul nõuti tehnoloogiate käsitlemist, mida on vaja PETi edukaks kasutamiseks vedelate piimasaaduste ja mahla pakendina ning paluti Tetral käsitleda oma tegevust.

| (29) | 4. küsimuse puhul väidab Tetra, et Tetra-Fast-tehnoloogia ei kujuta endast barjäärtehnoloogiat ja järelikult ei olnud vaja avalikustada selle olemasolu vastuses kõnealusele küsimusele. Komisjon märgib, et Tetra 23. märtsi 2001. aasta barjäärtehnoloogia patenteerimiseks esitatud taotluses seostatakse Tetra-Fast-tehnoloogiat ühemõtteliselt barjäärtehnoloogiaga. Patenditaotluses kirjeldatakse pudelite puhumise meetodit, mille puhul kasutatakse lähtegaaside segu, mis võimaldab pudeli puhumisega samaaegselt tekitada pudeli siseküljele kattekihi; kuigi ta on seotud pudelite puhumisega, kujutab see protsess endast siiski tehnoloogiat, mille abil tekitatakse pudeli sisepinnale barjäär. Asjaolu, et selle protsessi puhul ei pihustata ega kanta pudeli sisepinnale barjäärkihti muude barjäärtehnoloogiate samal viisil, ei vähenda selle seotust PET-barjäärtehnoloogiatega. |
| --- | --- |

(29)

4. küsimuse puhul väidab Tetra, et Tetra-Fast-tehnoloogia ei kujuta endast barjäärtehnoloogiat ja järelikult ei olnud vaja avalikustada selle olemasolu vastuses kõnealusele küsimusele. Komisjon märgib, et Tetra 23. märtsi 2001. aasta barjäärtehnoloogia patenteerimiseks esitatud taotluses seostatakse Tetra-Fast-tehnoloogiat ühemõtteliselt barjäärtehnoloogiaga. Patenditaotluses kirjeldatakse pudelite puhumise meetodit, mille puhul kasutatakse lähtegaaside segu, mis võimaldab pudeli puhumisega samaaegselt tekitada pudeli siseküljele kattekihi; kuigi ta on seotud pudelite puhumisega, kujutab see protsess endast siiski tehnoloogiat, mille abil tekitatakse pudeli sisepinnale barjäär. Asjaolu, et selle protsessi puhul ei pihustata ega kanta pudeli sisepinnale barjäärkihti muude barjäärtehnoloogiate samal viisil, ei vähenda selle seotust PET-barjäärtehnoloogiatega.

Õiguslik hinnang

| (30) | Ühinemismääruse artikli 14 lõike 1 punkti c alusel võib komisjon oma otsusega määrata ettevõtjale trahvi 1 000–50 000 eurot, kui see annab tahtlikult või ettevaatmatuse tõttu vastuses artikli 11 kohasele teabenõudele ebaõiget teavet. |
| --- | --- |

(30)

Ühinemismääruse artikli 14 lõike 1 punkti c alusel võib komisjon oma otsusega määrata ettevõtjale trahvi 1 000–50 000 eurot, kui see annab tahtlikult või ettevaatmatuse tõttu vastuses artikli 11 kohasele teabenõudele ebaõiget teavet.

| (31) | 4. küsimuse puhul on selge, et edasise võimaliku konkurentsikeskkonna täielik käsitlus oleks pidanud sisaldama üksikasjalikku selgitust Tetra-Fast-tehnoloogia võimaliku rakendamise kohta barjäärkihiga katmisel ja selle barjäärkihi suurendatud aseptililisuse kohta. Tetra tunnistab, et gaasibarjäärtehnoloogia on oluline mahlade pakendamisel ja aseptiline täitmine on oluline nii mahla kui ka vedelate piimasaaduste pakendamisel. Tetra vastus oli ebaõige, kuna selles ei antud komisjonile terviklikku pilti edasisest võimalikust konkurentsi arengust turul. |
| --- | --- |

(31)

4. küsimuse puhul on selge, et edasise võimaliku konkurentsikeskkonna täielik käsitlus oleks pidanud sisaldama üksikasjalikku selgitust Tetra-Fast-tehnoloogia võimaliku rakendamise kohta barjäärkihiga katmisel ja selle barjäärkihi suurendatud aseptililisuse kohta. Tetra tunnistab, et gaasibarjäärtehnoloogia on oluline mahlade pakendamisel ja aseptiline täitmine on oluline nii mahla kui ka vedelate piimasaaduste pakendamisel. Tetra vastus oli ebaõige, kuna selles ei antud komisjonile terviklikku pilti edasisest võimalikust konkurentsi arengust turul.

| (32) | 5. küsimuse puhul oli Tetra vastamise ajal teadlik võimalusest kasutada Tetra-Fast-tehnoloogiat PET-pudelite sisekülje katmise meetodina. Kuna Tetra ei maininud Tetra-Fast-tehnoloogiat, oli tema vastus ebaõige. |
| --- | --- |

(32)

5. küsimuse puhul oli Tetra vastamise ajal teadlik võimalusest kasutada Tetra-Fast-tehnoloogiat PET-pudelite sisekülje katmise meetodina. Kuna Tetra ei maininud Tetra-Fast-tehnoloogiat, oli tema vastus ebaõige.

VI.   ÕIGUSERIKKUMISE RASKUS JA TRAHVISUMMA

| (33) | Kuna puuduvad tõendid, et Tetra tegutses tahtlikult, tuleb Tetra õiguserikkumist käsitleda õigusrikkumisena, mis pandi toime raske ettevaatamatuse tõttu. Oma vastuses vastuväidetele ei esitanud Tetra ühtegi märkust õiguserikkumise raskusastme kohta. Samuti ei esitanud Tetra ühtegi pehmendavat asjaolu. |
| --- | --- |

(33)

Kuna puuduvad tõendid, et Tetra tegutses tahtlikult, tuleb Tetra õiguserikkumist käsitleda õigusrikkumisena, mis pandi toime raske ettevaatamatuse tõttu. Oma vastuses vastuväidetele ei esitanud Tetra ühtegi märkust õiguserikkumise raskusastme kohta. Samuti ei esitanud Tetra ühtegi pehmendavat asjaolu.

| (34) | Komisjon on seisukohal, et käesoleval juhul on õiguserikkumised väga tõsised. Komisjonile on teatamine koondumist käsitleva uurimise alus ja lähtepunkt. Teatamine mõjutab olulisel määral viisi, mille komisjoni valib juhtumi käsitlemiseks, ning uuritavaid valdkondi ja uurimise keskseid küsimusi. Ebaõige teabe tõttu tekib oht, et komisjon ei uuri ega analüüsi tehingu konkurentsimõju hindamiseks olulisi aspekte ning et komisjon teeb ebaõige või ebatäieliku teabe alusel eksliku lõppotsuse. Sama võib öelda seoses artikli 11 kohasele teabenõudele antud vastusega, milles jäeti esitamata õige teave, mistõttu ei saanud komisjon anda ühinemisele täielikku ja õiget hinnangut. |
| --- | --- |

(34)

Komisjon on seisukohal, et käesoleval juhul on õiguserikkumised väga tõsised. Komisjonile on teatamine koondumist käsitleva uurimise alus ja lähtepunkt. Teatamine mõjutab olulisel määral viisi, mille komisjoni valib juhtumi käsitlemiseks, ning uuritavaid valdkondi ja uurimise keskseid küsimusi. Ebaõige teabe tõttu tekib oht, et komisjon ei uuri ega analüüsi tehingu konkurentsimõju hindamiseks olulisi aspekte ning et komisjon teeb ebaõige või ebatäieliku teabe alusel eksliku lõppotsuse. Sama võib öelda seoses artikli 11 kohasele teabenõudele antud vastusega, milles jäeti esitamata õige teave, mistõttu ei saanud komisjon anda ühinemisele täielikku ja õiget hinnangut.

| (35) | Tetra-Fast-tehnoloogia arendamine oli komisjonile PET-pakendite turu konkurentsitingimuste analüüsimisel oluline. Hinnangu andmisel Sideli omandamisele Tetra poolt oli Tetra-I-menetluse puhul jäetud avalikustamata väga oluline teave. Kõnealusest tehnoloogiast tulenevad võimalused oleksid oluliselt mõjutanud komisjoni hinnanguid järgmistes küsimustes: a) PET-pakendite turg ja eriti venitus-puhumisvormimisseadmete turg; b) ühinemisel tekkinud üksuse edasine positsioon PET-pakendite turul ja eriti asjakohasel venitus-puhumisvormimisseadmete turul. |
| --- | --- |

(35)

Tetra-Fast-tehnoloogia arendamine oli komisjonile PET-pakendite turu konkurentsitingimuste analüüsimisel oluline. Hinnangu andmisel Sideli omandamisele Tetra poolt oli Tetra-I-menetluse puhul jäetud avalikustamata väga oluline teave. Kõnealusest tehnoloogiast tulenevad võimalused oleksid oluliselt mõjutanud komisjoni hinnanguid järgmistes küsimustes: a) PET-pakendite turg ja eriti venitus-puhumisvormimisseadmete turg; b) ühinemisel tekkinud üksuse edasine positsioon PET-pakendite turul ja eriti asjakohasel venitus-puhumisvormimisseadmete turul.

| (36) | Otsuse tegemisel selle kohta, et artikli 14 lõike 1 punkti c rikkumine on väga tõsine, tuleb veel arvestada, et Tetra andis ebaõiget teavet kahele artikli 11 kohaselt komisjoni esitatud teabenõude küsimusele, mis hõlmasid erinevaid valdkondi ja mille korral oleks ta pidanud avalikustama erinevatel põhjustel teabe Tetra-Fast-tehnoloogia kohta. |
| --- | --- |

(36)

Otsuse tegemisel selle kohta, et artikli 14 lõike 1 punkti c rikkumine on väga tõsine, tuleb veel arvestada, et Tetra andis ebaõiget teavet kahele artikli 11 kohaselt komisjoni esitatud teabenõude küsimusele, mis hõlmasid erinevaid valdkondi ja mille korral oleks ta pidanud avalikustama erinevatel põhjustel teabe Tetra-Fast-tehnoloogia kohta.

| (37) | Artikli 14 lõike 1 punktide b ja c rikkumise eest võib komisjon ettevõtjale määrata trahvi 1 000–50 000 eurot. |
| --- | --- |

(37)

Artikli 14 lõike 1 punktide b ja c rikkumise eest võib komisjon ettevõtjale määrata trahvi 1 000–50 000 eurot.

| (38) | Võttes arvesse eespool nimetatut, on komisjon seisukohal, et Tetrale on asjakohane määrata artikli 14 lõike 1 punkti b ja artikli 14 lõike 1 punkti c rikkumise eest mõlemal juhul trahv 45 000 eurot. |
| --- | --- |

(38)

Võttes arvesse eespool nimetatut, on komisjon seisukohal, et Tetrale on asjakohane määrata artikli 14 lõike 1 punkti b ja artikli 14 lõike 1 punkti c rikkumise eest mõlemal juhul trahv 45 000 eurot.

VII.   KOKKUVÕTE

| (39) | Komisjon määrab Tetrale kaks 45 000 euro suurust trahvi (kokku 90 000 eurot) artikli 14 lõike 1 punkti b ja artikli 14 lõike 1 punkti c rikkumise eest. |
| --- | --- |

(39)

Komisjon määrab Tetrale kaks 45 000 euro suurust trahvi (kokku 90 000 eurot) artikli 14 lõike 1 punkti b ja artikli 14 lõike 1 punkti c rikkumise eest.

---

(1)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1310/97 (EÜT L 180, 9.7.1997, lk 1).

---

| 16.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/32

---

KOMISJONI OTSUS,

16. veebruar 2005,

millega Euroopa Ühenduse nimel kiidetakse heaks Euroopa Ühenduse ja Kanada valitsuse vahelise elusloomade ja loomsete saadustega kauplemise sanitaarmeetmeid käsitleva kokkuleppe lisade muudatused

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 336 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/306/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 1998. aasta otsust elusloomade ja loomsete toodetega kauplemisel inimeste ja loomade tervise kaitseks võetavaid sanitaarmeetmeid käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ja Kanada valitsuse vahel, (1) eriti selle artikli 4 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ühenduse ja Kanada valitsuse vahel sõlmitud elusloomade ja loomsete toodetega kauplemisel inimeste ja loomade tervise kaitseks võetavaid sanitaarmeetmeid käsitleva kokkuleppega (edaspidi “kokkulepe”) on ette nähtud võimalus sanitaarmeetmete samaväärsuse tunnistamiseks pärast seda, kui eksportiv osapool on objektiivselt tõendanud, et tema meetmed on samal tasemel importiva osapoole asjakohase kaitsetasemega. Samaväärsuse kindlaksmääramine Kanadaga viidi läbi ja lõpetati veisespermat käsitlevate loomade tervishoiu meetmete osas ning sealiha käsitlevate rahvatervise meetmete osas. Samaväärsus on kehtestatud vastastikkuse alusel. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ühenduse ja Kanada valitsuse vahel sõlmitud elusloomade ja loomsete toodetega kauplemisel inimeste ja loomade tervise kaitseks võetavaid sanitaarmeetmeid käsitleva kokkuleppega (edaspidi “kokkulepe”) on ette nähtud võimalus sanitaarmeetmete samaväärsuse tunnistamiseks pärast seda, kui eksportiv osapool on objektiivselt tõendanud, et tema meetmed on samal tasemel importiva osapoole asjakohase kaitsetasemega. Samaväärsuse kindlaksmääramine Kanadaga viidi läbi ja lõpetati veisespermat käsitlevate loomade tervishoiu meetmete osas ning sealiha käsitlevate rahvatervise meetmete osas. Samaväärsus on kehtestatud vastastikkuse alusel.

| (2) | Kanadast Euroopa Liitu eksporditava sealiha tapaeelset ja -järgset kontrolli käsitlevate sätete samaväärsuse osas tuleb turustamiseks ettenähtud sigade määratlus ja muud hügieeninõuded läbi vaadata uute Euroopa Liidu toiduhügieeni määruste kohaldamisel. Samuti vaadatakse Euroopa Liidust Kanadasse eksporditava sealiha samaväärsuse osas läbi teatavad sätted Kanada lihainspektsiooni käsitleva määruse muutmisel. |
| --- | --- |

(2)

Kanadast Euroopa Liitu eksporditava sealiha tapaeelset ja -järgset kontrolli käsitlevate sätete samaväärsuse osas tuleb turustamiseks ettenähtud sigade määratlus ja muud hügieeninõuded läbi vaadata uute Euroopa Liidu toiduhügieeni määruste kohaldamisel. Samuti vaadatakse Euroopa Liidust Kanadasse eksporditava sealiha samaväärsuse osas läbi teatavad sätted Kanada lihainspektsiooni käsitleva määruse muutmisel.

| (3) | Kokkuleppe ühine korralduskomitee andis oma 16. ja 17. veebruari 2004 istungil välja soovituse veisesperma ja sealiha samaväärsuse kindlaksmääramise kohta. Samal istungil soovitas komitee ajakohastada kokkuleppe lisades sisalduvaid viiteid EL ja Kanada õigusaktidele. 16. ja 17. juuli 2003 istungil andis komitee välja soovituse, mis põhineb hiljuti Kanada õigusaktidesse tehtud muudatustel, jätta välja kokkuleppe V lisa joonealuse märkuse B I jaotise lõige 2, milles käsitletakse külmutatud kala hoiuruumides olevaid automaatseid temperatuuri salvestusseadmeid ning töötlemisruumides käte abita kasutatavaid kraanikausse. Samal kohtumisel andis komitee välja soovituse, mis põhineb ühenduse kogemusel teatud Kanada kalade ja Kanadast pärit kalatoodetega ning loomade heaolu kaalutlustel, et vähendada nende partiide puhul EÜ identsuskontrolle ja füüsiliste impordikontrollide sagedust. |
| --- | --- |

(3)

Kokkuleppe ühine korralduskomitee andis oma 16. ja 17. veebruari 2004 istungil välja soovituse veisesperma ja sealiha samaväärsuse kindlaksmääramise kohta. Samal istungil soovitas komitee ajakohastada kokkuleppe lisades sisalduvaid viiteid EL ja Kanada õigusaktidele. 16. ja 17. juuli 2003 istungil andis komitee välja soovituse, mis põhineb hiljuti Kanada õigusaktidesse tehtud muudatustel, jätta välja kokkuleppe V lisa joonealuse märkuse B I jaotise lõige 2, milles käsitletakse külmutatud kala hoiuruumides olevaid automaatseid temperatuuri salvestusseadmeid ning töötlemisruumides käte abita kasutatavaid kraanikausse. Samal kohtumisel andis komitee välja soovituse, mis põhineb ühenduse kogemusel teatud Kanada kalade ja Kanadast pärit kalatoodetega ning loomade heaolu kaalutlustel, et vähendada nende partiide puhul EÜ identsuskontrolle ja füüsiliste impordikontrollide sagedust.

| (4) | Kõnealuste soovituste tulemusel on asjakohane muuta kokkuleppe V lisa ja VIII lisa vastavaid osi. |
| --- | --- |

(4)

Kõnealuste soovituste tulemusel on asjakohane muuta kokkuleppe V lisa ja VIII lisa vastavaid osi.

| (5) | Kokkuleppe artikli 16 lõike 3 kohaselt lepitakse lisadesse tehtavates muudatustes kokku lepinguosaliste vahel teadete vahetamise teel. |
| --- | --- |

(5)

Kokkuleppe artikli 16 lõike 3 kohaselt lepitakse lisadesse tehtavates muudatustes kokku lepinguosaliste vahel teadete vahetamise teel.

| (6) | Kõnealused muudatused peavad olema ühenduse poolt heaks kiidetud. |
| --- | --- |

(6)

Kõnealused muudatused peavad olema ühenduse poolt heaks kiidetud.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Vastavalt Euroopa Ühenduse ja Kanada valitsuse vahelise, elusloomade ja loomsete saadustega kauplemisel rakendatavaid sanitaarmeetmeid käsitleva kokkuleppe artikli 16 alusel loodud ühise korralduskomitee poolt tehtud soovitustele kiidetakse ühenduse nimel heaks kõnealuse kokkuleppe V ja VIII lisa muudatused. Kanada valitsusega sõlmitud kokkulepet sisaldava kirjavahetuse tekst, sealhulgas kokkuleppe lisadesse tehtavad muudatused, on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi peadirektor on volitatud kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppele alla kirjutama, et muuta see ühendusele siduvaks.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 16. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 71, 18.3.1999, lk 1.

1

---

KIRJAVAHETUSE TEEL SÕLMITUD KOKKULEPE

Kanada valitsusega Euroopa Ühenduse ja Kanada valitsuse vahel elusloomade ja loomsete toodetega kauplemisel inimeste ja loomade tervise kaitseks võetavaid sanitaarmeetmeid käsitleva kokkuleppe V lisa ja VIII lisa muutmise kohta

Brüssel, 7. märts 2005

Lugupeetud härra,

Pidades silmas Euroopa Ühenduse ja Kanada valitsuse vahel 17. detsembril 1998. aastal Ottawas sõlmitud elusloomade ja loomsete toodetega kauplemisel inimeste ja loomade tervise kaitseks võetavaid sanitaarmeetmeid käsitleva kokkuleppe, edaspidi “kokkulepe”, artikli 16 lõikeid 2 ja 3, on mul au kokkuleppe artikli 16 lõike 1 alusel loodud ühise korralduskomitee soovituste kohaselt esitada järgmised muudatusettepanekud kokkuleppe V ja VIII lisas:

| 1. | Kokkuleppe V lisa spermat käsitleva punkti 3 tabel asendatakse I liite tabeliga. |
| --- | --- |

1.

Kokkuleppe V lisa spermat käsitleva punkti 3 tabel asendatakse I liite tabeliga.

| 2. | Kokkuleppe V lisa värsket liha käsitleva punkti 6 tabel asendatakse II liite tabeliga. |
| --- | --- |

2.

Kokkuleppe V lisa värsket liha käsitleva punkti 6 tabel asendatakse II liite tabeliga.

| 3. | Kokkuleppe V lisa joonealune märkus A asendatakse III liite tekstiga. |
| --- | --- |

3.

Kokkuleppe V lisa joonealune märkus A asendatakse III liite tekstiga.

| 4. | Kokkuleppe V lisa joonealuse märkuse B I jaotise 2 lõige jäetakse välja. |
| --- | --- |

4.

Kokkuleppe V lisa joonealuse märkuse B I jaotise 2 lõige jäetakse välja.

| 5. | Kokkuleppe VIII lisa asendatakse IV liite tekstiga. |
| --- | --- |

5.

Kokkuleppe VIII lisa asendatakse IV liite tekstiga.

Lõpetuseks on mul au teha ettepanek, et kui käesolev kiri ja selle liited on Teie valitsusele vastuvõetavad, siis moodustaks käesolev kiri koos Teie kinnitusega kokkuleppe muuta Euroopa Ühenduse ja Kanada vahelist kokkulepet, mis jõustub Teie vastamise kuupäeval.

Austatud härra, palun võtke vastu minu sügavaim lugupidamine.

Euroopa Ühenduse nimel

Tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi peadirektor

Robert MADELIN

Image

Brüssel, 15. märts 2005

Lugupeetud härra,

mul on au teatada, et sain kätte teie 7. märtsi 2005. aasta kirja, mille sisu on järgmine:

“Lugupeetud härra,

Pidades silmas Euroopa Ühenduse ja Kanada valitsuse vahel 17. detsembril 1998. aastal Ottawas sõlmitud elusloomade ja loomsete toodetega kauplemisel inimeste ja loomade tervise kaitseks võetavaid sanitaarmeetmeid käsitleva kokkuleppe, edaspidi “kokkulepe”, artikli 16 lõikeid 2 ja 3, on mul au kokkuleppe artikli 16 lõike 1 alusel loodud ühise korralduskomitee soovituste kohaselt esitada järgmised muudatusettepanekud kokkuleppe V ja VIII lisas:

| 1. | Kokkuleppe V lisa spermat käsitleva punkti 3 tabel asendatakse I liite tabeliga. |
| --- | --- |

1.

Kokkuleppe V lisa spermat käsitleva punkti 3 tabel asendatakse I liite tabeliga.

| 2. | Kokkuleppe V lisa värsket liha käsitleva punkti 6 tabel asendatakse II liite tabeliga. |
| --- | --- |

2.

Kokkuleppe V lisa värsket liha käsitleva punkti 6 tabel asendatakse II liite tabeliga.

| 3. | Kokkuleppe V lisa joonealune märkus A asendatakse III liite tekstiga. |
| --- | --- |

3.

Kokkuleppe V lisa joonealune märkus A asendatakse III liite tekstiga.

| 4. | Kokkuleppe V lisa joonealuse märkuse B I jaotise 2 lõige jäetakse välja. |
| --- | --- |

4.

Kokkuleppe V lisa joonealuse märkuse B I jaotise 2 lõige jäetakse välja.

| 5. | Kokkuleppe VIII lisa asendatakse IV liite tekstiga. |
| --- | --- |

5.

Kokkuleppe VIII lisa asendatakse IV liite tekstiga.

Lõpetuseks on mul au teha ettepanek, et kui käesolev kiri ja selle liited on Teie valitsusele vastuvõetavad, siis moodustaks käesolev kiri koos Teie kinnitusega kokkuleppe muuta Euroopa Ühenduse ja Kanada vahelist kokkulepet, mis jõustub Teie vastamise kuupäeval.”

Mul on au kinnitada, et ülaltoodu on minu valitsusele vastuvõetav ning et Teie kiri, käesolev vastus ja lisatud liited, mille tekstid on võrdselt autentsed nii inglise kui prantsuse keeles, koos moodustavad kokkuleppe muuta Euroopa Ühenduse ja Kanada vahelist kokkulepet, mis vastavalt Teie ettepanekule jõustub käesoleva kirja kuupäeval.

Austatud härra, palun võtke vastu minu sügavaim lugupidamine.

Kanada valitsuse nimel

Kanada suursaadik Euroopa Liidu juures

Jeremy KINSMAN

Image

I LIIDE

“3.   Sperma

| Kaup | Euroopa Ühenduse eksport Kanadasse | Kanada eksport Euroopa Ühendusse |
| --- | --- | --- |
| Kaubandustingimused | Samaväärsus | Eritingimused | Tegevus | Kaubandustingimused | Vastavus | Eritingimused | Tegevus |
| EÜ standardid | Kanada standardid | Kanada standardid | EÜ standardid |
| Loomatervishoid |
| — | Veised |

Kaup

Euroopa Ühenduse eksport Kanadasse

Kanada eksport Euroopa Ühendusse

Kaubandustingimused

Samaväärsus

Eritingimused

Tegevus

Kaubandustingimused

Vastavus

Eritingimused

Tegevus

EÜ standardid

Kanada standardid

Kanada standardid

EÜ standardid

Loomatervishoid

—

Veised

88/407/EMÜ

Loomatervishoiuseadus ja määrused,

Jah 1

Seemendusjaam on kliiniliselt vaba paratuberkuloosist

EÜ taotleb, et Kanada vaataks läbi eritingimuse, mille kohaselt seemendusjaam peab olema kliiniliselt vaba paratuberkuloosist.

Loomatervishoiuseadus ja määrused

88/407/EMÜ

94/577/EÜ

Jah 1

Kunstliku viljastamise programmi 2004. aasta märtsi versiooni 15.4.1 jaotise veiste ensootilist leukoosi (VEL) käsitlev alajaotis 1.5.6 ja veiste infektsioosset rinotrahheiiti (VIR) käsitlev alajaotis 3.6.6

Kanada taotleb, et EÜ:

| I | põhjendaks nõuet, et kõik heakskiidetud keskustes olevad pullid peavad olema VIR/VEL seronegatiivsed. |
| --- | --- |

I

põhjendaks nõuet, et kõik heakskiidetud keskustes olevad pullid peavad olema VIR/VEL seronegatiivsed.

lubamise tingimused

Menetluskorra käsiraamat, jaotis 15

| — | Lambad/kitsed |
| --- | --- |

—

Lambad/kitsed

92/65/EMÜ

Loomatervishoiuseadus ja määrused,

E

Kanada kavatseb kehtestada üldised tingimused.

Loomatervishoiuseadus ja määrused,

92/65/EMÜ

Jah 3

Kanada taotleb, et EÜ:

| I | ühtlustaks kauplemise loomatervishoiu tingimusi impordil; |
| --- | --- |

I

ühtlustaks kauplemise loomatervishoiu tingimusi impordil;

| II | tühistaks nõude mükoplasma testideks (veiste puhul); |
| --- | --- |

II

tühistaks nõude mükoplasma testideks (veiste puhul);

| III | aktsepteeriks piirkondadeks jaotamist lammaste katarraalse palaviku ja episootilise hemorraagia puhul ning tühistaks testide nõude; |
| --- | --- |

III

aktsepteeriks piirkondadeks jaotamist lammaste katarraalse palaviku ja episootilise hemorraagia puhul ning tühistaks testide nõude;

| IV | ajakohastaks testide nõude MV/CAE puhul vastavalt ELISAle; |
| --- | --- |

IV

ajakohastaks testide nõude MV/CAE puhul vastavalt ELISAle;

| V | tühistada nõue kogumisjärgse MV/CAE testi kohta. |
| --- | --- |

V

tühistada nõue kogumisjärgse MV/CAE testi kohta.

lubamise tingimused

menetluskorra käsiraamat, jaotis 15

| — | Sead |
| --- | --- |

—

Sead

90/429/EMÜ

Loomatervishoiuseadus ja määrused, lubamise tingimused

E

EÜ taotleb, et Kanada:

| I | vaataks läbi leptospiroosi seronegatiivsuse nõude; |
| --- | --- |

I

vaataks läbi leptospiroosi seronegatiivsuse nõude;

| II | kehtestaks üldised tingimused. |
| --- | --- |

II

kehtestaks üldised tingimused.

Loomatervishoiuseadus ja määrused,

90/429/EMÜ

2002/613/EÜ

E

Joonealune märkus E

Kanada taotleb, et EÜ:

| I | ühtlustaks impordi kolmandatest riikidest; |
| --- | --- |

I

ühtlustaks impordi kolmandatest riikidest;

| II | vaataks läbi nõude testida kõiki kulte sigade katku ja Aujeszky haiguse suhtes. |
| --- | --- |

II

vaataks läbi nõude testida kõiki kulte sigade katku ja Aujeszky haiguse suhtes.

menetluskorra käsiraamat, jaotis 15

| — | Koerad |
| --- | --- |

—

Koerad

92/65/EMÜ

Loomatervishoiuseadus ja määrused

E

EÜ taotleb, et Kanada kehtestaks üldised tingimused.

Loomatervishoiuseadus ja määrused

92/65/EEC

Jah 3

Kanada taotleb, et EÜ esitaks sertifikaadi.

| — | Kassid |
| --- | --- |

—

Kassid

92/65/EMÜ

(Kauplemist ei toimu)

92/65/EMÜ”

II LIIDE

“6.   Värske liha

| Kaup | Euroopa Ühenduse eksport Kanadasse | Kanada eksport Euroopa Ühendusse |
| --- | --- | --- |
| Kaubandustingimused | Samaväärsus | Eritingimused | Tegevus | Kaubandustingimused | Samaväärsus | Eritingimused | Tegevus |
| EÜ standardid | Kanada standardid | Kanada standardid | EÜ standardid |
| Loomatervishoid |
| — | Mäletsejalised |

Kaup

Euroopa Ühenduse eksport Kanadasse

Kanada eksport Euroopa Ühendusse

Kaubandustingimused

Samaväärsus

Eritingimused

Tegevus

Kaubandustingimused

Samaväärsus

Eritingimused

Tegevus

EÜ standardid

Kanada standardid

Kanada standardid

EÜ standardid

Loomatervishoid

—

Mäletsejalised

2002/99/EÜ

määrus (EÜ) nr 999/2001

Loomatervishoiuseadus ja määrused,

jaotised 40, 41

Jah 2

Päritolutõend

Loomatervishoiuseadus ja määrused.

2002/99/EÜ

määrus (EÜ) nr 999/2001

Jah 3

| — | Hobuslased |
| --- | --- |

—

Hobuslased

2002/99/EÜ

Loomatervishoiuseadus ja määrused,

jaotised 40, 41

Jah 2

Päritolutõend

Loomatervishoiuseadus ja määrused.

2002/99/EÜ

Jah 3

| — | Sead |
| --- | --- |

—

Sead

2002/99/EÜ

Loomatervishoiuseadus ja määrused,

jaotised 40, 41

Jah 2

Päritolutõend

Loomatervishoiuseadus ja määrused.

2002/99/EÜ

Jah 3

Rahvatervis

64/433/EMÜ

Lihakontrolliseadus ja määrused.

Toidu- ja ravimiseadus ning määrused

Tarbijapakendi- ja märgistamisseadus ning määrused (kui on pakitud jaemüügiks)

Kanada põllumajandustoodete seadus ja eluskarja ning kodulindude rümpade liigitamise määrused (veiseliha puhul)

Jah 1

Teatavad sätted vaadatakse läbi lihainspektsiooni määruse muutmisel

Lihakontrolliseadus ja määrused.

Toidu- ja ravimiseadus ning määrused

Tarbijapakendi- ja märgistamisseadus ning määrused (kui on pakitud jaemüügiks)

Kanada põllumajandustoodete seadus ja eluskarja ning kodulindude rümpade liigitamise määrused (veiseliha puhul)

2002/477/EÜ

Jah 1

Lihahügieeni käsiraamatu 11. peatüki Euroopa Liitu käsitleva 11.7.3 jaotise alajaotised 2 ja 3 vastavalt lihahügieeni käsitlevale direktiivile (nr 2005-3) (1)

Tapaeelset ja -järgset kontrolli käsitlevad sätted, turustamiseks ettenähtud sigade määratlus ning muud hügieeninõuded vaadatakse läbi, kui kohaldatakse uusi EL toiduhügieeni käsitlevaid määrusi.”

---

(1)  http://www.inspection.gc.ca/francais/anima/meavia/mmopmmhv/chap11/eu-uef.shtml – prantsuskeelne versioon

1

http://www.inspection.gc.ca/english/anima/meavia/mmopmmhv/chap11/eu-uee.shtml – ingliskeelne versioon.

III LIIDE

“JOONEALUSED MÄRKUSED

Joonealune märkus A

Värske liha, lihatooted, linnuliha, ulukiliha

I.   KANADA EKSPORT EUROOPA ÜHENDUSSE:

| 1. | Vasikad tuleb nülgida. |
| --- | --- |

1.

Vasikad tuleb nülgida.

| 2. | Rümpade puhul katteid ei kasutata. |
| --- | --- |

2.

Rümpade puhul katteid ei kasutata.

| 3. | Vastavus EÜ eeskirjadele külmkambrite kohta (direktiiv 71/118/EMÜ). |
| --- | --- |

3.

Vastavus EÜ eeskirjadele külmkambrite kohta (direktiiv 71/118/EMÜ).

| 4. | Vastavus EÜ eeskirjadele saastusest puhastamise kohta. |
| --- | --- |

4.

Vastavus EÜ eeskirjadele saastusest puhastamise kohta.

II.   EUROOPA ÜHENDUSE EKSPORT KANADASSE:

| 1. | Vastavus Kanada eeskirjadele kodulindude tapajärgse kontrolli kohta.” |
| --- | --- |

1.

Vastavus Kanada eeskirjadele kodulindude tapajärgse kontrolli kohta.”

IV LIIDE

“VIII LISA

PIIRIKONTROLLID

Elusloomade ja loomsete saaduste partiide piirikontrollide sagedus

Lepinguosalised võivad omal vastutusel vastavalt vajadusele muuta piirikontrollide sagedusmäära, võttes arvesse kõigi eksportiva lepinguosalise poolt enne eksporti tehtud kontrollide laadi, importiva lepinguosalise eelnevaid kogemusi eksportivalt lepinguosaliselt imporditud toodetega, samaväärsuse tunnustamise osas toimunud arengut või muude selles kokkuleppes sätestatud meetmete või konsultatsioonide tulemusi.

| Piirikontrolli liik | Tavaline määr vastavalt artikli 11 lõikele 2 |
| --- | --- |
| 1.   Dokumentatsioon ja identsus |
| Mõlemad lepinguosalised teevad kõigi partiide dokumentide ja identsuskontrolli, välja arvatud elusate vähkide ja roogitud kalade puhul, mida ei ole muul moel käsitsi töödeldud, ning mille suhtes tehakse identsuskontrolli samal määral kui füüsilist kontrolli. | |
| 2.   Füüsilised kontrollid |
| Elusloomad | 100 % |
| Sperma/embrüod/munarakud | 10 % |
| Inimtoiduks ettenähtud loomsed saadused |
| Värske liha, sealhulgas rups, ning nõukogu direktiiviga 92/5/EMÜ määratletud veise-, lamba-, kitse-, sea- ja hobuslaste liha
  Terved munad
  Pekk ja sulatatud rasvad
  Loomasooled
  Želatiin
  Kodulinnuliha ja linnulihatooted
  Küülikuliha, ulukiliha (looduslikes/tehistingimustes peetavatelt loomadelt) ja vastavad tooted
  Piim ja piimatooted
  Munatooted
  Mesi
  Kondid ja nendest valmistatud tooted
  Lihavalmistised ja hakkliha
  Konnakoivad ja teod | 10 % |
| Loomsed saadused, mis ei ole ette nähtud inimtoiduks |
| Pekk ja sulatatud rasvad
  Loomasooled
  Piim ja piimatooted
  Želatiin
  Kondid ja nendest valmistatud tooted
  Kabiloomade nahad
  Jahitrofeed
  Töödeldud lemmikloomatoit
  Tooraine lemmikloomatoidu tootmiseks
  Tooraine, veri, verepreparaadid, näärmed ja elundid farmaatsias kasutamiseks
  Töödeldud loomne valk (pakitud)
  Harjased, vill, karv, suled
  Sarved ja kabjad ning nendest valmistatud tooted
  Mesindustooted
  Haudemunad
  Sõnnik
  Hein ja põhk | 10 % |
| Töödeldud loomne valk, mis ei ole ette nähtud inimtoiduks (pakkimata) | Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1774/2002 kuuest järjestikusest partiist 100 % proovivõtmist; kui need järjestikused analüüsid on negatiivsed, vähendatakse järgmisest samast allikast pärit lahtisest partiist juhuslikult valitud proove 20 %ni. Kui üks neist juhuslikest proovidest osutub positiivseks, peab pädev asutus samast allikast pärit igast partiist proove võtma, kuni kuus järjestikust analüüsi osutuvad jälle negatiivseks. |
| Elusad kahepoolmelised karploomad (karbid) | 15 % |
| Inimtoiduks ettenähtud kala ja kalatooted |
| Kalatooted hermeetiliselt suletud taaras, mis on ette nähtud hoidma neid stabiilsena ümbritseva õhu temperatuuri suhtes, külmutatud kala ning kuivatatud ja/või soolatud kalatooted. Muud kalatooted. | 15 % |
| Elusad vähid või värsked roogitud kalad, ilma peata, muu käsitöötluseta | 2 % |

Piirikontrolli liik

Tavaline määr vastavalt artikli 11 lõikele 2

Dokumentatsioon ja identsus

Mõlemad lepinguosalised teevad kõigi partiide dokumentide ja identsuskontrolli, välja arvatud elusate vähkide ja roogitud kalade puhul, mida ei ole muul moel käsitsi töödeldud, ning mille suhtes tehakse identsuskontrolli samal määral kui füüsilist kontrolli.

Füüsilised kontrollid

Elusloomad

100 %

Sperma/embrüod/munarakud

10 %

Inimtoiduks ettenähtud loomsed saadused

Värske liha, sealhulgas rups, ning nõukogu direktiiviga 92/5/EMÜ määratletud veise-, lamba-, kitse-, sea- ja hobuslaste liha

Terved munad

Pekk ja sulatatud rasvad

Loomasooled

Želatiin

Kodulinnuliha ja linnulihatooted

Küülikuliha, ulukiliha (looduslikes/tehistingimustes peetavatelt loomadelt) ja vastavad tooted

Piim ja piimatooted

Munatooted

Mesi

Kondid ja nendest valmistatud tooted

Lihavalmistised ja hakkliha

Konnakoivad ja teod

10 %

Loomsed saadused, mis ei ole ette nähtud inimtoiduks

Pekk ja sulatatud rasvad

Loomasooled

Piim ja piimatooted

Želatiin

Kondid ja nendest valmistatud tooted

Kabiloomade nahad

Jahitrofeed

Töödeldud lemmikloomatoit

Tooraine lemmikloomatoidu tootmiseks

Tooraine, veri, verepreparaadid, näärmed ja elundid farmaatsias kasutamiseks

Töödeldud loomne valk (pakitud)

Harjased, vill, karv, suled

Sarved ja kabjad ning nendest valmistatud tooted

Mesindustooted

Haudemunad

Sõnnik

Hein ja põhk

10 %

Töödeldud loomne valk, mis ei ole ette nähtud inimtoiduks (pakkimata)

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1774/2002 kuuest järjestikusest partiist 100 % proovivõtmist; kui need järjestikused analüüsid on negatiivsed, vähendatakse järgmisest samast allikast pärit lahtisest partiist juhuslikult valitud proove 20 %ni. Kui üks neist juhuslikest proovidest osutub positiivseks, peab pädev asutus samast allikast pärit igast partiist proove võtma, kuni kuus järjestikust analüüsi osutuvad jälle negatiivseks.

Elusad kahepoolmelised karploomad (karbid)

15 %

Inimtoiduks ettenähtud kala ja kalatooted

Kalatooted hermeetiliselt suletud taaras, mis on ette nähtud hoidma neid stabiilsena ümbritseva õhu temperatuuri suhtes, külmutatud kala ning kuivatatud ja/või soolatud kalatooted. Muud kalatooted.

15 %

Elusad vähid või värsked roogitud kalad, ilma peata, muu käsitöötluseta

2 %

Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel on “partii” sama tüüpi toodete kogus, mis on hõlmatud sama veterinaarsertifikaadi või dokumendiga, mida veetakse sama transpordivahendiga, mille on saatnud sama kaubasaatja ning mis on pärit samast eksportivast lepinguosalisest riigist või selle osast.”

---

| 16.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/42 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/42

---

KOMISJONI OTSUS,

12. aprill 2005,

millega antakse luba searümpade liigitusmeetodile Lätis

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1098 all)

(Ainult lätikeelne tekst on autentne)

(2005/307/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 13. novembri 1984. aasta määrust (EMÜ) nr 3220/84, millega määratakse kindlaks ühenduse searümpade liigitusskaala, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EMÜ) nr 3220/84 artikli 2 lõikega 3 on ette nähtud, et searümpade liigitus tuleb kindlaks määrata tailihasisalduse hindamisega vastavalt statistiliselt tõestatud hindamismeetodile, mis põhineb searümba ühe või mitme anatoomilise osa füüsilisel mõõtmisel. Liigitusmeetodite kinnitamisel lähtutakse hinnangu vastavusest lubatud statistilisele vea piirnormile. Kõnealune piirnorm on määratletud komisjoni 24. oktoobri 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 2967/85 (millega kehtestatakse ühenduse searümpade liigitusskaala üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (2) artiklis 3. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EMÜ) nr 3220/84 artikli 2 lõikega 3 on ette nähtud, et searümpade liigitus tuleb kindlaks määrata tailihasisalduse hindamisega vastavalt statistiliselt tõestatud hindamismeetodile, mis põhineb searümba ühe või mitme anatoomilise osa füüsilisel mõõtmisel. Liigitusmeetodite kinnitamisel lähtutakse hinnangu vastavusest lubatud statistilisele vea piirnormile. Kõnealune piirnorm on määratletud komisjoni 24. oktoobri 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 2967/85 (millega kehtestatakse ühenduse searümpade liigitusskaala üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (2) artiklis 3.

| (2) | Läti valitsus on taotlenud komisjonilt luba ühele searümpade liigitusmeetodile ning on üle andnud enne liitumist läbiviidud proovidissekteerimise tulemused, esitades määruse (EMÜ) nr 2967/85 artikliga 3 ettenähtud protokolli teise osa. |
| --- | --- |

(2)

Läti valitsus on taotlenud komisjonilt luba ühele searümpade liigitusmeetodile ning on üle andnud enne liitumist läbiviidud proovidissekteerimise tulemused, esitades määruse (EMÜ) nr 2967/85 artikliga 3 ettenähtud protokolli teise osa.

| (3) | Kõnealuse taotluse hindamisel on ilmnenud, et sellele liigitusmeetodile loa andmise tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuse taotluse hindamisel on ilmnenud, et sellele liigitusmeetodile loa andmise tingimused on täidetud.

| (4) | Lätis võib kaubandustavadega nõuda, et searümbalt eemaldataks pea, tagajalad ja saba. Seda tuleks standardesitusviisi kaalu kohandamisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

(4)

Lätis võib kaubandustavadega nõuda, et searümbalt eemaldataks pea, tagajalad ja saba. Seda tuleks standardesitusviisi kaalu kohandamisel arvesse võtta.

| (5) | Seadmete või liigitusmeetodi muudatust võib lubada üksnes saadud kogemusi silmas pidades vastu võetud uue komisjoni otsusega. Sel põhjusel võib käesoleva loa tühistada. |
| --- | --- |

(5)

Seadmete või liigitusmeetodi muudatust võib lubada üksnes saadud kogemusi silmas pidades vastu võetud uue komisjoni otsusega. Sel põhjusel võib käesoleva loa tühistada.

| (6) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas sealihaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas sealihaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Vastavalt määrusele (EMÜ) nr 3220/84 lubatakse searümpade liigitamisel Lätis kasutada seadet “Intrascope (Optical Probe)” ning sellega seotud hindamismeetodeid, mille üksikasjad on esitatud lisas.

Artikkel 2

Olenemata määruse (EMÜ) nr 3220/84 artiklis 2 osutatud standardesitusviisist, võib searümpasid Lätis enne kaalumist ja liigitamist esitada ilma pea, tagajalgade ja sabata. Et kehtestada searümpade noteeringud võrreldaval alusel, suurendatakse registreeritud tapasooja rümba massi:

| — | 7,61 % puuduva pea puhul, |
| --- | --- |

—

7,61 % puuduva pea puhul,

| — | 1,61 % puuduvate tagajalgade puhul, |
| --- | --- |

—

1,61 % puuduvate tagajalgade puhul,

| — | 0,11 % puuduva saba puhul. |
| --- | --- |

—

0,11 % puuduva saba puhul.

Artikkel 3

Seadmete või hindamismeetodi muudatused ei ole lubatud.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Läti Vabariigile.

Brüssel, 12. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 301, 20.11.1984, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 3513/93 (EÜT L 320, 22.12.1993, lk 5).

1

(2)  EÜT L 285, 25.10.1985, lk 39. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 3127/94 (EÜT L 330, 21.12.1994, lk 43).

2

---

LISA

SEARÜMPADE LIIGITUSMEETODID LÄTIS

Intrascope (Optical Probe)

| 1. | Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet “Intrascope (Optical Probe)”. |
| --- | --- |

1.

Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet “Intrascope (Optical Probe)”.

| 2. | Seadmel on kuusnurkne sond, mille suurim laius on 12 millimeetrit (ning 19 millimeetrit sondi tipus oleva tera juures) ja millel on näidik, valgusallikas ja liikuv millimeeterskaalaga silinder, sondi mõõteulatus on 3–45 millimeetrit. |
| --- | --- |

2.

Seadmel on kuusnurkne sond, mille suurim laius on 12 millimeetrit (ning 19 millimeetrit sondi tipus oleva tera juures) ja millel on näidik, valgusallikas ja liikuv millimeeterskaalaga silinder, sondi mõõteulatus on 3–45 millimeetrit.

| 3. | Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemi abil:

  = 65,073 – 0,686X

  kus | = | rümba hinnanguline tailihasisaldus, |
| --- | --- | --- | --- |
| x | = | seljapeki (sealhulgas kamara) paksus millimeetrites, mõõdetuna 6 cm juures rümba keskjoonest viimase roide tagant. |

3.

Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemi abil:

Image = 65,073 – 0,686X

kus

Image

=

rümba hinnanguline tailihasisaldus,

x

=

seljapeki (sealhulgas kamara) paksus millimeetrites, mõõdetuna 6 cm juures rümba keskjoonest viimase roide tagant.

Valem kehtib 55–120 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul.

---

| 16.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/44 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/44

---

KOMISJONI OTSUS,

12. aprill 2005,

searümpade liigitusmeetodite lubamise kohta Eestis

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1099 all)

(Ainult eestikeelne tekst on autentne)

(2005/308/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 13. novembri 1984. aasta määrust (EMÜ) nr 3220/84, millega määratakse kindlaks ühenduse searümpade liigitusskaala, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EMÜ) nr 3220/84 artikli 2 lõikes 3 on sätestatud, et searümpade liigitusskaala kindlaksmääramisel tuleb hinnata tailiha sisaldust kooskõlas statistiliselt tõendatud hindamismeetoditega, mille aluseks on searümba ühe või enama anatoomilise osa füüsilised mõõtmised; liigitusmeetodite kinnitamine sõltub hinnangu vastavusest lubatud maksimaalsele statistilisele veale; see hälve on määratletud komisjoni 24. oktoobri 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 2967/85 (millega kehtestatakse ühenduse searümpade liigitusskaala üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (2) artiklis 3. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EMÜ) nr 3220/84 artikli 2 lõikes 3 on sätestatud, et searümpade liigitusskaala kindlaksmääramisel tuleb hinnata tailiha sisaldust kooskõlas statistiliselt tõendatud hindamismeetoditega, mille aluseks on searümba ühe või enama anatoomilise osa füüsilised mõõtmised; liigitusmeetodite kinnitamine sõltub hinnangu vastavusest lubatud maksimaalsele statistilisele veale; see hälve on määratletud komisjoni 24. oktoobri 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 2967/85 (millega kehtestatakse ühenduse searümpade liigitusskaala üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (2) artiklis 3.

| (2) | Eesti valitsus on taotlenud komisjonilt luba kahe searümpade liigitusmeetodi jaoks ning on esitanud enne ühinemiskuupäeva toimunud proovidissekteerimise tulemused, esitades määruse (EMÜ) nr 2967/85 artiklis 3 sätestatud protokolli teise osa. |
| --- | --- |

(2)

Eesti valitsus on taotlenud komisjonilt luba kahe searümpade liigitusmeetodi jaoks ning on esitanud enne ühinemiskuupäeva toimunud proovidissekteerimise tulemused, esitades määruse (EMÜ) nr 2967/85 artiklis 3 sätestatud protokolli teise osa.

| (3) | Kõnealuse taotluse läbivaatamisel on selgunud, et asjaomaste liigitusmeetodite tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuse taotluse läbivaatamisel on selgunud, et asjaomaste liigitusmeetodite tingimused on täidetud.

| (4) | Eestis võib kaubandustava nõuda pea, esijalgade ja saba eemaldamist searümbast; seda tuleks arvesse võtta kaalu kohandamisel standardesitusviisi jaoks. |
| --- | --- |

(4)

Eestis võib kaubandustava nõuda pea, esijalgade ja saba eemaldamist searümbast; seda tuleks arvesse võtta kaalu kohandamisel standardesitusviisi jaoks.

| (5) | Seadmete ja liigitusmeetodite muutmine on lubatud üksnes uue komisjoni otsusega, mis võetakse vastu omandatud kogemusi silmas pidades; selleks võib käesoleva loa tühistada. |
| --- | --- |

(5)

Seadmete ja liigitusmeetodite muutmine on lubatud üksnes uue komisjoni otsusega, mis võetakse vastu omandatud kogemusi silmas pidades; selleks võib käesoleva loa tühistada.

| (6) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas sealihaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas sealihaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Eestis lubatakse searümpade liigitamiseks vastavalt määrusele (EMÜ) nr 3220/84 kasutada järgmisi meetodeid:

| a) | seade “Intrascope (Optical Probe)” ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 1. osas; |
| --- | --- |

a)

seade “Intrascope (Optical Probe)” ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 1. osas;

| b) | seade “Ultra-FOM 300” ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 2. osas. |
| --- | --- |

b)

seade “Ultra-FOM 300” ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 2. osas.

Esimese lõigu punktis b osutatud seadme “Ultra-FOM 300” puhul on ette nähtud, et pärast mõõtmistoimingu lõppu peab olema võimalik rümbal tõendada, et seade mõõtis mõõdikutele X2 ja X4 vastavaid väärtusi lisa 2. osa punktiga 3 ettenähtud kohas. Mõõtmiskoha vastav märkimine peab toimuma üheaegselt mõõtmisega.

Artikkel 2

Olenemata määruse (EMÜ) nr 3220/84 artikli 2 lõikes 1 viidatud standardesitusviisist, on Eestis lubatud searümpi enne kaalumist ja liigitamist esitada ilma pea, esijalgade ja sabata. Selleks et kehtestada searümpade noteeringud võrreldaval alusel, korrutatakse registreeritav tapamass 1,07ga.

Artikkel 3

Seadme ega hindamismeetodi muutmine ei ole lubatud.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Eesti Vabariigile.

Brüssel, 12. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 301, 20.11.1984, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 3513/93 (EÜT L 320, 22.12.1993, lk 5).

1

(2)  EÜT L 285, 25.10.1985, lk 39. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 3127/94 (EÜT L 330, 21.12.1994, lk 43).

2

---

LISA

SEARÜMPADE LIIGITUSMEETODID EESTIS

1. osa

INTRASCOPE (OPTICAL PROBE)

| 1. | Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet “Intrascope (Optical Probe)”. |
| --- | --- |

1.

Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet “Intrascope (Optical Probe)”.

| 2. | Aparaat on varustatud kuusnurkse sondiga, mille maksimaalne laius on 12 mm (ja 19 mm sondi tipus oleva tera juures) ja millel on näidik, valgusallikas ja liikuv millimeeterskaalaga silinder; anduri mõõteulatus on 3–45 millimeetrit. |
| --- | --- |

2.

Aparaat on varustatud kuusnurkse sondiga, mille maksimaalne laius on 12 mm (ja 19 mm sondi tipus oleva tera juures) ja millel on näidik, valgusallikas ja liikuv millimeeterskaalaga silinder; anduri mõõteulatus on 3–45 millimeetrit.

| 3. | Rümba tailihasisaldust arvutatakse järgmise valemiga:

  = 69,09083 – 0,74785X
  kus | = | rümba hinnanguline tailihasisaldus, |
| --- | --- | --- | --- |
| X | = | seljapeki (sealhulgas kamara) paksus millimeetrites, mõõdetuna 7 cm rümba keskjoonest viimase roide tagant. |

3.

Rümba tailihasisaldust arvutatakse järgmise valemiga:

Image = 69,09083 – 0,74785X

kus

Image

=

rümba hinnanguline tailihasisaldus,

X

=

seljapeki (sealhulgas kamara) paksus millimeetrites, mõõdetuna 7 cm rümba keskjoonest viimase roide tagant.

Valem kehtib 60–120 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul.

2. osa

ULTRA-FOM 300

| 1. | Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet “Ultra-FOM 300”. |
| --- | --- |

1.

Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet “Ultra-FOM 300”.

| 2. | Seade on varustatud 3,5 MHz ultrahelisensoriga (Krautkrämer MB 4 SE). Ultrahelisignaal digitaliseeritakse, salvestatakse ja töödeldakse mikroprotsessori abil.
  Mõõtmise tulemused konverteeritakse arvestuslikuks tailiha sisalduseks Ultra-FOM seadme abil. |
| --- | --- |

2.

Seade on varustatud 3,5 MHz ultrahelisensoriga (Krautkrämer MB 4 SE). Ultrahelisignaal digitaliseeritakse, salvestatakse ja töödeldakse mikroprotsessori abil.

Mõõtmise tulemused konverteeritakse arvestuslikuks tailiha sisalduseks Ultra-FOM seadme abil.

| 3. | Rümba tailihasisaldust arvutatakse järgmise valemiga:

  = 64,19701 – 0,39379X2 + 0,08082X3 – 0,33910X4

  kus | = | rümba hinnanguline tailihasisaldus, |
| --- | --- | --- | --- |
| X2 | = | seljapeki (sealhulgas kamara) paksus millimeetrites, mõõdetuna 7 cm rümba keskjoonest viimase roide tagant, |
| X3 | = | lihase paksus millimeetrites, mõõdetuna samal ajal ja samas kohas kui X2, |
| X4 | = | seljapeki (sealhulgas kamara) paksus millimeetrites, mõõdetuna 7 cm rümba keskjoonest kolmanda ja neljanda viimase roide tagant. |

3.

Rümba tailihasisaldust arvutatakse järgmise valemiga:

Image = 64,19701 – 0,39379X2 + 0,08082X3 – 0,33910X4

kus

Image

=

rümba hinnanguline tailihasisaldus,

X2

=

seljapeki (sealhulgas kamara) paksus millimeetrites, mõõdetuna 7 cm rümba keskjoonest viimase roide tagant,

X3

=

lihase paksus millimeetrites, mõõdetuna samal ajal ja samas kohas kui X2,

X4

=

seljapeki (sealhulgas kamara) paksus millimeetrites, mõõdetuna 7 cm rümba keskjoonest kolmanda ja neljanda viimase roide tagant.

Valem kehtib 60–120 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul.

---

| 16.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/47 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/47

---

KOMISJONI SOOVITUS,

12. juuli 2004,

siseturgu mõjutavate direktiivide siseriiklikesse õigusaktidesse ülevõtmise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/309/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 211,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liikmesriigid võivad direktiivide ülevõtmisel siseriiklikesse õigusaktidesse valida ise ülevõtmise vormi ja viisi, kuid direktiivid on siduvad neis sisalduva saavutatava eesmärgi ja tähtaja osas. |
| --- | --- |

(1)

Liikmesriigid võivad direktiivide ülevõtmisel siseriiklikesse õigusaktidesse valida ise ülevõtmise vormi ja viisi, kuid direktiivid on siduvad neis sisalduva saavutatava eesmärgi ja tähtaja osas.

| (2) | Mitmel tippkohtumisel, eriti 2001. aastal märtsis Stockholmis, 2002. aasta märtsis Barcelonas ning 2003. ja 2004. aasta märtsis Brüsselis peetud tippkohtumistel on Euroopa Ülemkogu tunnustanud nõuetekohaselt toimiva siseturu (1) olulisust Euroopa majanduse konkurentsivõimele ning korduvalt soovitanud liikmesriikidel omistada suurt tähtsust siseturgu mõjutavate direktiivide ülevõtmisele siseriiklikesse õigusaktidesse. |
| --- | --- |

(2)

Mitmel tippkohtumisel, eriti 2001. aastal märtsis Stockholmis, 2002. aasta märtsis Barcelonas ning 2003. ja 2004. aasta märtsis Brüsselis peetud tippkohtumistel on Euroopa Ülemkogu tunnustanud nõuetekohaselt toimiva siseturu (1) olulisust Euroopa majanduse konkurentsivõimele ning korduvalt soovitanud liikmesriikidel omistada suurt tähtsust siseturgu mõjutavate direktiivide ülevõtmisele siseriiklikesse õigusaktidesse.

| (3) | Euroopa Parlament, (2) majandus- ja sotsiaalkomitee (3) ning regioonide komitee (4) on korduvalt väljendanud muret seoses liikmesriikide puudulike tulemustega siseturu direktiivide nõuetekohasel ja õigeaegsel ülevõtmisel. Samuti on 16. detsembri 2003. aasta institutsioonidevahelises tõhusamat seadusloomet käsitlevas kokkuleppes (5) rõhutatud, et liikmesriikidel tuleb järgida asutamislepingu artiklit 10 ning on kutsutud liikmesriike üles tagama ühenduse õigusaktide nõuetekohane ja kiire ülevõtmine siseriiklikesse õigusaktidesse ettenähtud tähtaegade jooksul. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlament, (2) majandus- ja sotsiaalkomitee (3) ning regioonide komitee (4) on korduvalt väljendanud muret seoses liikmesriikide puudulike tulemustega siseturu direktiivide nõuetekohasel ja õigeaegsel ülevõtmisel. Samuti on 16. detsembri 2003. aasta institutsioonidevahelises tõhusamat seadusloomet käsitlevas kokkuleppes (5) rõhutatud, et liikmesriikidel tuleb järgida asutamislepingu artiklit 10 ning on kutsutud liikmesriike üles tagama ühenduse õigusaktide nõuetekohane ja kiire ülevõtmine siseriiklikesse õigusaktidesse ettenähtud tähtaegade jooksul.

| (4) | Vaatamata kõnealustele üleskutsetele ning tõsiasjale, et õigeaegne ja nõuetekohane ülevõtmine on juriidiline kohustus, juhtub pidevalt, et liikmesriigid ei võta siseturu direktiive nõuetekohaselt üle nende endi kokkulepitud tähtaegade jooksul. Enamik liikmesriikidest ei täida isegi Euroopa Ülemkogu ülevõtmisele püstitatud vahe-eesmärke ning mitmed siseturu direktiivid on endiselt siseriiklikesse õigusaktidesse üle võtmata kõikides liikmesriikides, kuigi ülevõtmise tähtaeg on juba ammu möödas. |
| --- | --- |

(4)

Vaatamata kõnealustele üleskutsetele ning tõsiasjale, et õigeaegne ja nõuetekohane ülevõtmine on juriidiline kohustus, juhtub pidevalt, et liikmesriigid ei võta siseturu direktiive nõuetekohaselt üle nende endi kokkulepitud tähtaegade jooksul. Enamik liikmesriikidest ei täida isegi Euroopa Ülemkogu ülevõtmisele püstitatud vahe-eesmärke ning mitmed siseturu direktiivid on endiselt siseriiklikesse õigusaktidesse üle võtmata kõikides liikmesriikides, kuigi ülevõtmise tähtaeg on juba ammu möödas.

| (5) | Siseturu direktiivide hilinenud või mittenõuetekohane ülevõtmine jätab ettevõtted ja kodanikud ilma teatavatest õigustest ja on seeläbi neile kahjulik. |
| --- | --- |

(5)

Siseturu direktiivide hilinenud või mittenõuetekohane ülevõtmine jätab ettevõtted ja kodanikud ilma teatavatest õigustest ja on seeläbi neile kahjulik.

| (6) | Samuti takistab hilinenud või mittenõuetekohane ülevõtmine ettevõtetel ja tarbijatel täielikult kasu saamast nõuetekohaselt toimiva siseturu majanduslikest eelistest ning kahjustab Euroopa majanduse konkurentsivõimet tervikuna, pärssides võimet hoida kõrge sotsiaalse ühtekuuluvuse juures ühenduse majanduskasvu. |
| --- | --- |

(6)

Samuti takistab hilinenud või mittenõuetekohane ülevõtmine ettevõtetel ja tarbijatel täielikult kasu saamast nõuetekohaselt toimiva siseturu majanduslikest eelistest ning kahjustab Euroopa majanduse konkurentsivõimet tervikuna, pärssides võimet hoida kõrge sotsiaalse ühtekuuluvuse juures ühenduse majanduskasvu.

| (7) | Kahekümne viie või rohkema liikmesriigiga Euroopa Liidus on suur oht, et direktiivide hilinenud või mittenõuetekohane ülevõtmine põhjustab siseturu killustumise ja seeläbi siseturu majanduslike eeliste kahanemise. |
| --- | --- |

(7)

Kahekümne viie või rohkema liikmesriigiga Euroopa Liidus on suur oht, et direktiivide hilinenud või mittenõuetekohane ülevõtmine põhjustab siseturu killustumise ja seeläbi siseturu majanduslike eeliste kahanemise.

| (8) | Komisjoni prioriteediks on endiselt rangete õiguslike meetmete võtmine liikmesriikide suhtes, kes ülevõtmisega hilinevad või ei tee seda nõuetekohaselt, ning õhutada liikmesriikidevahelist võrdlusmomenti avaldades korrapäraselt liikmesriikide siseturu tulemustabelit ülevõtmise olukorra kohta. Kuigi kõnealuseid meetmeid on saatnud teatav edu, esineb ülevõtmises endiselt puudusi ning see nõuab komisjonilt ja liikmesriikidelt ennetavamat lähenemisviisi. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni prioriteediks on endiselt rangete õiguslike meetmete võtmine liikmesriikide suhtes, kes ülevõtmisega hilinevad või ei tee seda nõuetekohaselt, ning õhutada liikmesriikidevahelist võrdlusmomenti avaldades korrapäraselt liikmesriikide siseturu tulemustabelit ülevõtmise olukorra kohta. Kuigi kõnealuseid meetmeid on saatnud teatav edu, esineb ülevõtmises endiselt puudusi ning see nõuab komisjonilt ja liikmesriikidelt ennetavamat lähenemisviisi.

| (9) | 2002. aasta teatises Euroopa Ühenduse õigusaktide rakendamise parema järelevalve kohta (6) kirjeldas komisjon abimeetmeid, mida ta võib pakkuda ja mida juba pakub liikmesriikidele direktiivide ülevõtmisel siseriiklikesse õigusaktidesse. |
| --- | --- |

(9)

2002. aasta teatises Euroopa Ühenduse õigusaktide rakendamise parema järelevalve kohta (6) kirjeldas komisjon abimeetmeid, mida ta võib pakkuda ja mida juba pakub liikmesriikidele direktiivide ülevõtmisel siseriiklikesse õigusaktidesse.

| (10) | Siiski peavad liikmesriigid olema need, kes tagavad direktiivide õige ja nõuetekohase ülevõtmise. |
| --- | --- |

(10)

Siiski peavad liikmesriigid olema need, kes tagavad direktiivide õige ja nõuetekohase ülevõtmise.

| (11) | Asutamislepingu artikliga 10 nõutakse liikmesriikidelt kõigi asjakohaste, nii üldiste kui konkreetsete meetmete võtmist, et täita kas asutamislepingust või ühenduse institutsioonide õigusaktidest tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

(11)

Asutamislepingu artikliga 10 nõutakse liikmesriikidelt kõigi asjakohaste, nii üldiste kui konkreetsete meetmete võtmist, et täita kas asutamislepingust või ühenduse institutsioonide õigusaktidest tulenevaid kohustusi.

| (12) | Euroopa Ühenduste Kohus on olnud järjekindlalt seisukohal, et liikmesriigid ei tohi õigustada direktiivides ettenähtud kohustuste ja ajapiirangute täitmatajätmist siseriiklikes õigussüsteemides olemasolevate sätete, tavade või asjaoludega. |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Ühenduste Kohus on olnud järjekindlalt seisukohal, et liikmesriigid ei tohi õigustada direktiivides ettenähtud kohustuste ja ajapiirangute täitmatajätmist siseriiklikes õigussüsteemides olemasolevate sätete, tavade või asjaoludega.

| (13) | Kui liikmesriigid ei suuda korduvalt direktiive nõuetekohaselt ja õigeaegselt üle võtta, tuleb vaadata riigi menetlused ja tavad uuesti läbi, et tagada kõnealuse juriidilise kohustuse järjekindel täitmine. |
| --- | --- |

(13)

Kui liikmesriigid ei suuda korduvalt direktiive nõuetekohaselt ja õigeaegselt üle võtta, tuleb vaadata riigi menetlused ja tavad uuesti läbi, et tagada kõnealuse juriidilise kohustuse järjekindel täitmine.

| (14) | Mõnel liikmesriigil on püsivalt palju paremad ülevõtmise tulemused kui teistel, mis kajastab tõhusamate struktuuride, menetluste ja tavade olemasolu või vastuvõtmist. Ometi pole ühegi liikmesriigi menetlus laitmatu ning seega peaksid kõik mõtlema, kuidas olukorda parandada. Kooskõlas institutsioonidevaheline kokkulepega tõhusama seadusloome kohta peaksid liikmesriigid koostama ja avaldama nii nende endi kui ühenduse huvides vastavustabelid, mis näitavad võimalikult detailselt vastavust direktiivide ja ülevõtmismeetmete vahel. |
| --- | --- |

(14)

Mõnel liikmesriigil on püsivalt palju paremad ülevõtmise tulemused kui teistel, mis kajastab tõhusamate struktuuride, menetluste ja tavade olemasolu või vastuvõtmist. Ometi pole ühegi liikmesriigi menetlus laitmatu ning seega peaksid kõik mõtlema, kuidas olukorda parandada. Kooskõlas institutsioonidevaheline kokkulepega tõhusama seadusloome kohta peaksid liikmesriigid koostama ja avaldama nii nende endi kui ühenduse huvides vastavustabelid, mis näitavad võimalikult detailselt vastavust direktiivide ja ülevõtmismeetmete vahel.

| (15) | Komisjon kuulutas oma teatises “Siseturu strateegia 2003–2006”, (7) et väljastab soovituse, milles on kirjas teatav arv häid tavasid, mida liikmesriigid peaksid järgima siseturu direktiivide parema ja kiirema ülevõtmise tagamiseks. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon kuulutas oma teatises “Siseturu strateegia 2003–2006”, (7) et väljastab soovituse, milles on kirjas teatav arv häid tavasid, mida liikmesriigid peaksid järgima siseturu direktiivide parema ja kiirema ülevõtmise tagamiseks.

| (16) | Liikmesriigid on ilmutanud huvi õppida üksteise tavadest ning siseturu nõuandekomitee on neile andnud nõu heade ülevõtmistavade osas ja erinevate siseriiklike riigiõiguslike, seadusandlike ning halduseeskirjade ja -tavade suhtes, kuivõrd need võiksid mõjutada ülevõtmist. |
| --- | --- |

(16)

Liikmesriigid on ilmutanud huvi õppida üksteise tavadest ning siseturu nõuandekomitee on neile andnud nõu heade ülevõtmistavade osas ja erinevate siseriiklike riigiõiguslike, seadusandlike ning halduseeskirjade ja -tavade suhtes, kuivõrd need võiksid mõjutada ülevõtmist.

| (17) | Kindlaks on määratud teatav arv häid tavasid, mis aitavad liikmesriikidel siseturu direktiive õigeaegselt ja nõuetekohaselt siseriiklikesse õigusaktidesse üle võtta. |
| --- | --- |

(17)

Kindlaks on määratud teatav arv häid tavasid, mis aitavad liikmesriikidel siseturu direktiive õigeaegselt ja nõuetekohaselt siseriiklikesse õigusaktidesse üle võtta.

| (18) | Iga liikmesriik peab valima menetlused ja tavad, mis tagavad kõige paremini siseturu direktiivide nõuetekohase ja õigeaegse ülevõtmise ning kasutama selliseid menetlusi ja tavasid, mis on kõnealuse liikmesriigi olukorras kõige tõhusamad, sest ühes liikmesriigis tõhusalt toimivad menetlused ja tavad ei pruugi toimida sama tõhusalt teises liikmesriigis. |
| --- | --- |

(18)

Iga liikmesriik peab valima menetlused ja tavad, mis tagavad kõige paremini siseturu direktiivide nõuetekohase ja õigeaegse ülevõtmise ning kasutama selliseid menetlusi ja tavasid, mis on kõnealuse liikmesriigi olukorras kõige tõhusamad, sest ühes liikmesriigis tõhusalt toimivad menetlused ja tavad ei pruugi toimida sama tõhusalt teises liikmesriigis.

| (19) | Pidades silmas siseturu direktiivide hilinenud ülevõtmisest tingitud õiguslikku ebakindlust ja selgusetust, tuleks ettevõtteid ja kodanikke teavitada direktiivide mitteõigeaegsest ülevõtmisest ning täpsustada sellistel juhtudel kõnealuste ettevõtete ja kodanike õigused. |
| --- | --- |

(19)

Pidades silmas siseturu direktiivide hilinenud ülevõtmisest tingitud õiguslikku ebakindlust ja selgusetust, tuleks ettevõtteid ja kodanikke teavitada direktiivide mitteõigeaegsest ülevõtmisest ning täpsustada sellistel juhtudel kõnealuste ettevõtete ja kodanike õigused.

| (20) | Kui rahvusparlamentidele esitatakse eelnõud rakendussätete kohta, peaks kõnealuste eelnõudega kaasas olema deklaratsioon nende vastavuse kohta ühenduse õigusaktidega teavitades seadusandjat sellest, kas asjakohane direktiiv võetakse nende abil üle täielikult või osaliselt. |
| --- | --- |

(20)

Kui rahvusparlamentidele esitatakse eelnõud rakendussätete kohta, peaks kõnealuste eelnõudega kaasas olema deklaratsioon nende vastavuse kohta ühenduse õigusaktidega teavitades seadusandjat sellest, kas asjakohane direktiiv võetakse nende abil üle täielikult või osaliselt.

| (21) | Teatades komisjonile siseriiklike rakendussätetest tuleks ühtlasi teavitada, kas asjakohane direktiiv võetakse siseriiklikesse õigusaktidesse üle täielikult või osaliselt ning kas need on kooskõlas ühenduse õigusaktidega, ilma et see piiraks komisjoni rolli ja kohustusi asutamislepingu täitmise tagajana. |
| --- | --- |

(21)

Teatades komisjonile siseriiklike rakendussätetest tuleks ühtlasi teavitada, kas asjakohane direktiiv võetakse siseriiklikesse õigusaktidesse üle täielikult või osaliselt ning kas need on kooskõlas ühenduse õigusaktidega, ilma et see piiraks komisjoni rolli ja kohustusi asutamislepingu täitmise tagajana.

| (22) | Kui liikmesriigid otsustavad viia läbi direktiivi ülevõtmise laiema seadusandliku tegevuse osana, võib see viia ülevõtmise tähtaja ületamiseni, samuti võib direktiivi ülevõtmiseks vajalikele tingimustele ja nõuetele lisatingimuste ja -nõuete kehtestamine takistada asjakohase direktiivi eesmärkide saavutamist, |
| --- | --- |

(22)

Kui liikmesriigid otsustavad viia läbi direktiivi ülevõtmise laiema seadusandliku tegevuse osana, võib see viia ülevõtmise tähtaja ületamiseni, samuti võib direktiivi ülevõtmiseks vajalikele tingimustele ja nõuetele lisatingimuste ja -nõuete kehtestamine takistada asjakohase direktiivi eesmärkide saavutamist,

SOOVITAB KÄESOLEVAGA LIIKMESRIIKIDEL:

| 1. | Võtta korraldavaid või muid vajalikke meetmeid, et kõrvaldada kiiresti ja tõhusalt kõnealuste siseturu direktiivide nõuetekohase ja õigeaegse ülevõtmisega seotud juriidilise kohustuse jätkuvate rikkumiste sügavamad põhjused. |
| --- | --- |

1.

Võtta korraldavaid või muid vajalikke meetmeid, et kõrvaldada kiiresti ja tõhusalt kõnealuste siseturu direktiivide nõuetekohase ja õigeaegse ülevõtmisega seotud juriidilise kohustuse jätkuvate rikkumiste sügavamad põhjused.

| 2. | Vaadata läbi lisas loetletud parimad tavad ning võtta vastu arvestades oma siseriiklike institutsiooniliste traditsioonidega need, mille tulemusena paraneb või võib paraneda siseturu direktiivide ülevõtmise kiirus või kvaliteet. |
| --- | --- |

2.

Vaadata läbi lisas loetletud parimad tavad ning võtta vastu arvestades oma siseriiklike institutsiooniliste traditsioonidega need, mille tulemusena paraneb või võib paraneda siseturu direktiivide ülevõtmise kiirus või kvaliteet.

| 3. | Avaldada õigeaegselt nende siseturu direktiivide nimekiri, mida ei ole täielikult siseriiklikesse õigusaktidesse õigeaegselt üle võetud, ning teavitada ettevõtteid ja kodanikke ülevõtmata direktiividest tulenevatest õigustest, mis võivad neile teatavatel asjaoludel laieneda ja seda vaatamata asjaolule, et direktiivi pole veel üle võetud; kõnealune teave peaks olema kättesaadav vähemalt valitsuse veebisaidil. |
| --- | --- |

3.

Avaldada õigeaegselt nende siseturu direktiivide nimekiri, mida ei ole täielikult siseriiklikesse õigusaktidesse õigeaegselt üle võetud, ning teavitada ettevõtteid ja kodanikke ülevõtmata direktiividest tulenevatest õigustest, mis võivad neile teatavatel asjaoludel laieneda ja seda vaatamata asjaolule, et direktiivi pole veel üle võetud; kõnealune teave peaks olema kättesaadav vähemalt valitsuse veebisaidil.

| 4. | Tagada, et esitades rahvusparlamentidele siseriikliku eelnõu rakendussätete kohta, oleks nendega kaasas deklaratsioon kõnealuste sätete vastavuse kohta ühenduse õigusaktidega ning teave, kas nende rakendussätetega võetakse konkreetne direktiiv üle täielikult või osaliselt. |
| --- | --- |

4.

Tagada, et esitades rahvusparlamentidele siseriikliku eelnõu rakendussätete kohta, oleks nendega kaasas deklaratsioon kõnealuste sätete vastavuse kohta ühenduse õigusaktidega ning teave, kas nende rakendussätetega võetakse konkreetne direktiiv üle täielikult või osaliselt.

| 5. | Anda komisjonile siseriiklike rakendussätete teatavakstegemisel teada, et nendele teadaolevatel andmetel on kõnealused rakendusmeetmed kooskõlas ühenduse õigusaktidega ning kas kõnealuste sätetega võetakse asjakohane direktiiv üle täielikult või osaliselt. |
| --- | --- |

5.

Anda komisjonile siseriiklike rakendussätete teatavakstegemisel teada, et nendele teadaolevatel andmetel on kõnealused rakendusmeetmed kooskõlas ühenduse õigusaktidega ning kas kõnealuste sätetega võetakse asjakohane direktiiv üle täielikult või osaliselt.

| 6. | Hoiduda selliste tingimuste või nõuete lisamisest siseriiklikesse rakendussätetesse, mida ei ole vaja asjakohase direktiivi ülevõtmiseks, kui sellised tingimused või nõuded võivad takistada kõnealuse direktiivi eesmärkide saavutamist. |
| --- | --- |

6.

Hoiduda selliste tingimuste või nõuete lisamisest siseriiklikesse rakendussätetesse, mida ei ole vaja asjakohase direktiivi ülevõtmiseks, kui sellised tingimused või nõuded võivad takistada kõnealuse direktiivi eesmärkide saavutamist.

| 7. | Tagada direktiivi ülevõtmise läbiviimisel laiema seadusandliku tegevuse osana siseriiklikul tasandil ülevõtmise tähtajast kinnipidamine. |
| --- | --- |

7.

Tagada direktiivi ülevõtmise läbiviimisel laiema seadusandliku tegevuse osana siseriiklikul tasandil ülevõtmise tähtajast kinnipidamine.

Brüssel, 12. juuli 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Frederik BOLKESTEIN

---

(1)  Siseturg hõlmab ka kolme EFTA riiki: Islandit, Liechtensteini ja Norrat, sest nad on ühinenud Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga.

1

(2)  Harbouri aruanne, A5 0026/2003 (ELT C 234, 30.9.2003, lk 55); Milleri aruanne, A5 0116/2004.

2

(3)  EÜT C 221, 7.8.2001, lk 25; EÜT C 241, 7.10.2002, lk 180; ELT C 234, 30.9.2003, lk 55.

3

(4)  ELT C 128, 29.5.2003, lk 48.

4

(5)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

5

(6)  KOM(2002) 725 (lõplik), 11.12.2002.

6

(7)  KOM(2003) 238 (lõplik), 7.5.2003.

7

---

LISA

LIIKMESRIIKIDE TAVAD, MIS HÕLBUSTAVAD SISETURGU MÕJUTAVATE DIREKTIIVIDE NÕUETEKOHAST JA ÕIGEAEGSET ÜLEVÕTMIST SISERIIKLIKESSE ÕIGUSAKTIDESSE

1.   Muuta nõuetekohane ja õigeaegne ülevõtmine püsivaks poliitiliseks ja tegevuse prioriteediks

| 1.1. | Üks valitsuse kõrge ametnik, minister või riigisekretär, määratakse vastutama kõikide siseturu direktiivide siseriiklikesse õigusaktidesse ülevõtmise järelevalve ja liikmesriigi sellesisuliste tulemuste parandamise eest. Kõnealusele valitsuse liikmele pakub selles ülesandes olulist tuge valitsusjuht ning ministritele ja valitsusasutusele on selge, et valitsus peab nõuetekohast ja õigeaegset ülevõtmist esmatähtsaks. |
| --- | --- |

1.1.

Üks valitsuse kõrge ametnik, minister või riigisekretär, määratakse vastutama kõikide siseturu direktiivide siseriiklikesse õigusaktidesse ülevõtmise järelevalve ja liikmesriigi sellesisuliste tulemuste parandamise eest. Kõnealusele valitsuse liikmele pakub selles ülesandes olulist tuge valitsusjuht ning ministritele ja valitsusasutusele on selge, et valitsus peab nõuetekohast ja õigeaegset ülevõtmist esmatähtsaks.

| 1.2. | Kõikidele ministritele esitatakse korrapäraselt (näiteks kord kuus) aruanne ülevõtmise olukorra kohta kõikides ministeeriumides või valitsusorganites. Sellesisulisi tulemusi arutatakse korrapäraselt ministrite kohtumistel. |
| --- | --- |

1.2.

Kõikidele ministritele esitatakse korrapäraselt (näiteks kord kuus) aruanne ülevõtmise olukorra kohta kõikides ministeeriumides või valitsusorganites. Sellesisulisi tulemusi arutatakse korrapäraselt ministrite kohtumistel.

| 1.3. | Nõuetekohase ja õigeaegse ülevõtmise tagamiseks eraldatakse piisavad ressursid. |
| --- | --- |

1.3.

Nõuetekohase ja õigeaegse ülevõtmise tagamiseks eraldatakse piisavad ressursid.

2.   Püsiva järelevalve ja kooskõlastamise tagamine siseturu direktiivide ülevõtmisel poliitilisel ja haldustasandil

| 2.1. | Üks ministeerium või valitsusorgan vastutab ülevõtmise järelevalve eest tervikuna. Kõnealune ministeerium või organ kooskõlastab ülevõtmise selle eest vastutavate ministeeriumide ning autonoomsete, piirkondlike ja kohalike valitsusorganitega ning talle saadetakse ülevõtmise kava. Kõnealune ministeerium või organ tagab, et ülevõtmise olukorda arutatakse korrapäraselt (näiteks kord kuus) ministeeriumide juhtkonnaga. Kõnealune ministeerium või organ esitab korrapäraselt (näiteks kord kuus) aruande ülevõtmise järelevalve eest vastutavale ministrile või riigisekretärile. Kõnealune ministeerium või organ tegutseb ka siseriikliku koordinaatorina komisjoniga suhtlemisel seoses ülevõtmise olukorraga liikmesriigis. |
| --- | --- |

2.1.

Üks ministeerium või valitsusorgan vastutab ülevõtmise järelevalve eest tervikuna. Kõnealune ministeerium või organ kooskõlastab ülevõtmise selle eest vastutavate ministeeriumide ning autonoomsete, piirkondlike ja kohalike valitsusorganitega ning talle saadetakse ülevõtmise kava. Kõnealune ministeerium või organ tagab, et ülevõtmise olukorda arutatakse korrapäraselt (näiteks kord kuus) ministeeriumide juhtkonnaga. Kõnealune ministeerium või organ esitab korrapäraselt (näiteks kord kuus) aruande ülevõtmise järelevalve eest vastutavale ministrile või riigisekretärile. Kõnealune ministeerium või organ tegutseb ka siseriikliku koordinaatorina komisjoniga suhtlemisel seoses ülevõtmise olukorraga liikmesriigis.

| 2.2. | Iga ülevõtmist läbiviiv ministeerium ning autonoomne, piirkondlik ja kohalik valitsusorgan määrab ametnikud, kes vastutavad asjaomases ministeeriumis või organis ülevõtmise järelevalve eest ning on kõnealuses asutuses kontaktisikuks. Kõnealuste ametnike vahel seatakse sisse siseriiklik võrk. |
| --- | --- |

2.2.

Iga ülevõtmist läbiviiv ministeerium ning autonoomne, piirkondlik ja kohalik valitsusorgan määrab ametnikud, kes vastutavad asjaomases ministeeriumis või organis ülevõtmise järelevalve eest ning on kõnealuses asutuses kontaktisikuks. Kõnealuste ametnike vahel seatakse sisse siseriiklik võrk.

| 2.3. | Väljastatakse suunised ülevõtmise läbiviimise kohta, millega tagatakse ülevõtmisel ühine lähenemisviis kõikides ametiasutustes. |
| --- | --- |

2.3.

Väljastatakse suunised ülevõtmise läbiviimise kohta, millega tagatakse ülevõtmisel ühine lähenemisviis kõikides ametiasutustes.

| 2.4. | Ülevõtmise kohta peetakse keskset siseriiklikku andmebaasi. Kõnealusele andmebaasile on ligipääs kõigil ülevõtmisse kaasatud ministeeriumidel ning autonoomsetel, piirkondlikel ja kohalikel valitsusorganitele. Andmebaasis on iga direktiivi kohta järgmine teave: viited direktiivile ja selle objekt; ülevõtmise eest vastutav ministeerium või teine valitsusorgan ning asjaomase ministeeriumi või valitsusorgani vastutavad isikud; ülevõtmisse kaasatud teiste ministeeriumide ja valitsusorganite ning vastutavate isikute nimekiri; ülevõtmiseks vajalikud ressursid; ülevõtmise tähtaeg; direktiivi ülevõtmiseks vajalikud meetmed; ülevõtmise ajakava (sealhulgas parlamendi arutelud); ülevõtmise hetkeolukord; võimalikud raskused ülevõtmisel; ning kas hilinenud või mittenõuetekohase ülevõtmise korral on algatatud menetlusi rikkumiste suhtes. Iga hetk on võimalik koostada ülevaade ülevõtmise olukorrast nii liikmesriigi kohta tervikuna kui ministeeriumide lõikes eraldi. |
| --- | --- |

2.4.

Ülevõtmise kohta peetakse keskset siseriiklikku andmebaasi. Kõnealusele andmebaasile on ligipääs kõigil ülevõtmisse kaasatud ministeeriumidel ning autonoomsetel, piirkondlikel ja kohalikel valitsusorganitele. Andmebaasis on iga direktiivi kohta järgmine teave: viited direktiivile ja selle objekt; ülevõtmise eest vastutav ministeerium või teine valitsusorgan ning asjaomase ministeeriumi või valitsusorgani vastutavad isikud; ülevõtmisse kaasatud teiste ministeeriumide ja valitsusorganite ning vastutavate isikute nimekiri; ülevõtmiseks vajalikud ressursid; ülevõtmise tähtaeg; direktiivi ülevõtmiseks vajalikud meetmed; ülevõtmise ajakava (sealhulgas parlamendi arutelud); ülevõtmise hetkeolukord; võimalikud raskused ülevõtmisel; ning kas hilinenud või mittenõuetekohase ülevõtmise korral on algatatud menetlusi rikkumiste suhtes. Iga hetk on võimalik koostada ülevaade ülevõtmise olukorrast nii liikmesriigi kohta tervikuna kui ministeeriumide lõikes eraldi.

| 2.5. | Vastutavale ministeeriumile või teisele valitsusorganile saadetakse enne ülevõtmise tähtaega meeldetuletus (näiteks kolm kuud ja uuesti üks kuu enne tähtaega). |
| --- | --- |

2.5.

Vastutavale ministeeriumile või teisele valitsusorganile saadetakse enne ülevõtmise tähtaega meeldetuletus (näiteks kolm kuud ja uuesti üks kuu enne tähtaega).

| 2.6. | Kui tähtaeg on möödas, saadetakse viivitamata meeldetuletus nii ametiasutuse kui ministrite tasandil ning teavitatakse sellest rahvusparlamenti. |
| --- | --- |

2.6.

Kui tähtaeg on möödas, saadetakse viivitamata meeldetuletus nii ametiasutuse kui ministrite tasandil ning teavitatakse sellest rahvusparlamenti.

| 2.7. | Liikmesriigid küsivad komisjonilt ennetavalt ja õigeaegselt nõu ja abi ülevõtmise küsimustes. Vastutavate ametnike kindlakstegemiseks kasutatakse komisjoni kontaktisikute andmebaasi. |
| --- | --- |

2.7.

Liikmesriigid küsivad komisjonilt ennetavalt ja õigeaegselt nõu ja abi ülevõtmise küsimustes. Vastutavate ametnike kindlakstegemiseks kasutatakse komisjoni kontaktisikute andmebaasi.

3.   Tagada, et ettevalmistusi ülevõtmiseks hakatakse tegema aegsasti ning et nende eesmärgiks on nõuetekohane ja õigeaegne ülevõtmine

| 3.1. | Direktiiviga seotud läbirääkimiste eest vastutav ministeerium või teine valitsusorgan valmistab läbirääkimiste ajal, igal juhul enne direktiivi vastuvõtmist, ette ülevõtmise kava. Kava sisaldab iga direktiivi kohta järgmist teavet: viited direktiivile ja selle objekt; ülevõtmise eest vastutav ministeerium või teine valitsusorgan ning asjaomase ministeeriumi või valitsusorgani vastutavad isikud; ülevõtmisse kaasatud teiste ministeeriumide ja valitsusorganite ning vastutavate isikute nimekiri; ülevõtmiseks vajalikud ressursid; ülevõtmise tähtaeg; olemasolevate siseriiklike õigusaktide ja esildatud direktiivi sätete võrdlus; direktiivi ülevõtmiseks vajalikud meetmed; ning ülevõtmise ajakava (sealhulgas parlamendi arutelud). Kõnealune kava saadetakse ülevõtmise järelevalve eest tervikuna vastutavale ministeeriumile või valitsusorganile lühikese aja (näiteks nelja nädala) jooksul pärast direktiivi avaldamist Euroopa Liidu Teatajas et tagada ülevõtmise andmebaasi ajakohastamine. |
| --- | --- |

3.1.

Direktiiviga seotud läbirääkimiste eest vastutav ministeerium või teine valitsusorgan valmistab läbirääkimiste ajal, igal juhul enne direktiivi vastuvõtmist, ette ülevõtmise kava. Kava sisaldab iga direktiivi kohta järgmist teavet: viited direktiivile ja selle objekt; ülevõtmise eest vastutav ministeerium või teine valitsusorgan ning asjaomase ministeeriumi või valitsusorgani vastutavad isikud; ülevõtmisse kaasatud teiste ministeeriumide ja valitsusorganite ning vastutavate isikute nimekiri; ülevõtmiseks vajalikud ressursid; ülevõtmise tähtaeg; olemasolevate siseriiklike õigusaktide ja esildatud direktiivi sätete võrdlus; direktiivi ülevõtmiseks vajalikud meetmed; ning ülevõtmise ajakava (sealhulgas parlamendi arutelud). Kõnealune kava saadetakse ülevõtmise järelevalve eest tervikuna vastutavale ministeeriumile või valitsusorganile lühikese aja (näiteks nelja nädala) jooksul pärast direktiivi avaldamist Euroopa Liidu Teatajas et tagada ülevõtmise andmebaasi ajakohastamine.

| 3.2. | Seadusaktide väljatöötamisega alustatakse enne direktiivi avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või niipea, kui see on Euroopa Liidu Teatajas avaldatud. |
| --- | --- |

3.2.

Seadusaktide väljatöötamisega alustatakse enne direktiivi avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või niipea, kui see on Euroopa Liidu Teatajas avaldatud.

| 3.3. | Ülevõtmise eest vastutav ministeerium või teine valitsusorgan valmistab ette vastavustabeli, millega nähakse ette, kuidas direktiivi iga säte võetakse üle siseriiklikesse õigusaktidesse. Kõnealune tabel on kaasas kõikide siseriiklike eelnõudega rakendussätete kohta nende saatmisel parlamenti või valitsusele, et hõlbustada arutelusid, samuti kõikide teatistega, mis saadetakse komisjonile siseriiklike rakendussätete kohta. |
| --- | --- |

3.3.

Ülevõtmise eest vastutav ministeerium või teine valitsusorgan valmistab ette vastavustabeli, millega nähakse ette, kuidas direktiivi iga säte võetakse üle siseriiklikesse õigusaktidesse. Kõnealune tabel on kaasas kõikide siseriiklike eelnõudega rakendussätete kohta nende saatmisel parlamenti või valitsusele, et hõlbustada arutelusid, samuti kõikide teatistega, mis saadetakse komisjonile siseriiklike rakendussätete kohta.

| 3.4. | Välditakse direktiivi ülevõtmiseks tarbetute lisasätete kehtestamist. Kõnealuste sätete lisamise korral põhjendab vastutav ministeerium või teine valitsusorgan nende vajalikkust ning kinnitab, et see ei too ülevõtmisel kaasa viivitusi. |
| --- | --- |

3.4.

Välditakse direktiivi ülevõtmiseks tarbetute lisasätete kehtestamist. Kõnealuste sätete lisamise korral põhjendab vastutav ministeerium või teine valitsusorgan nende vajalikkust ning kinnitab, et see ei too ülevõtmisel kaasa viivitusi.

| 3.5. | Vastavalt võimalustele kaasatakse direktiivide läbirääkimiste eest vastutavad liikmesriikide ametnikud ka direktiivide siseriiklikesse õigusaktidesse ülevõtmise protsessi. Kui see ei ole võimalik, teevad kõnealused ametnikud tihedat koostööd ülevõtmise eest vastutavate isikutega. Igal juhul hoiavad direktiivide osas läbirääkimisi pidavad ametnikud kõnealuste läbirääkimiste ajal neid ametnikke, kes tegelevad direktiivi ülevõtmisega, kursis olukorraga, et tagada kõigi võimalike ülevõtmisel tekkivate probleemide tõstatamine ja lahendamine enne direktiivi vastuvõtmist. |
| --- | --- |

3.5.

Vastavalt võimalustele kaasatakse direktiivide läbirääkimiste eest vastutavad liikmesriikide ametnikud ka direktiivide siseriiklikesse õigusaktidesse ülevõtmise protsessi. Kui see ei ole võimalik, teevad kõnealused ametnikud tihedat koostööd ülevõtmise eest vastutavate isikutega. Igal juhul hoiavad direktiivide osas läbirääkimisi pidavad ametnikud kõnealuste läbirääkimiste ajal neid ametnikke, kes tegelevad direktiivi ülevõtmisega, kursis olukorraga, et tagada kõigi võimalike ülevõtmisel tekkivate probleemide tõstatamine ja lahendamine enne direktiivi vastuvõtmist.

| 3.6. | Kõiki direktiivi ülevõtmisega seotud autonoomseid, piirkondlikke või kohalikke valitsusorganeid hoitakse kursis läbirääkimiste käiguga. |
| --- | --- |

3.6.

Kõiki direktiivi ülevõtmisega seotud autonoomseid, piirkondlikke või kohalikke valitsusorganeid hoitakse kursis läbirääkimiste käiguga.

| 3.7. | Siseriiklikest rakendussätetest teavitatakse komisjoni elektrooniliselt. |
| --- | --- |

3.7.

Siseriiklikest rakendussätetest teavitatakse komisjoni elektrooniliselt.

4.   Tihe koostöö siseturu direktiivide ülevõtmisse kaasatud rahvusparlamendi, piirkondlike ja kohalike autonoomsete parlamentidega, et tagada nõuetekohane ja õigeaegne ülevõtmine

| 4.1. | Parlamentidele saadetakse ettepanekud direktiivide kohta niipea, kui komisjon need esitab ning kõnealuseid parlamente teavitatakse arengutest direktiividega seotud läbirääkimistel. |
| --- | --- |

4.1.

Parlamentidele saadetakse ettepanekud direktiivide kohta niipea, kui komisjon need esitab ning kõnealuseid parlamente teavitatakse arengutest direktiividega seotud läbirääkimistel.

| 4.2. | Parlamendid saavad korrapäraselt (näiteks iga kolme kuu tagant) aruandeid ülevõtmise edusammude kohta; direktiivide kohta, mille ülevõtmine on hilinenud ning menetluste kohta, mille on algatatud komisjon seoses hilinenud või mittenõuetekohase ülevõtmisega. |
| --- | --- |

4.2.

Parlamendid saavad korrapäraselt (näiteks iga kolme kuu tagant) aruandeid ülevõtmise edusammude kohta; direktiivide kohta, mille ülevõtmine on hilinenud ning menetluste kohta, mille on algatatud komisjon seoses hilinenud või mittenõuetekohase ülevõtmisega.

| 4.3. | Parlamentidele edastatakse koos siseriiklike õigusaktide eelnõudega ülevõtmise ajakava, selgelt osutatud tähtaeg, kõik ettevalmistatud vastavustabelid ja valitsuse deklaratsioon selle kohta, et siseriiklik rakendusmeede on kooskõlas ühenduse õigusaktidega. |
| --- | --- |

4.3.

Parlamentidele edastatakse koos siseriiklike õigusaktide eelnõudega ülevõtmise ajakava, selgelt osutatud tähtaeg, kõik ettevalmistatud vastavustabelid ja valitsuse deklaratsioon selle kohta, et siseriiklik rakendusmeede on kooskõlas ühenduse õigusaktidega.

| 4.4. | Parlamendid saavad varakult (näiteks kolm kuud enne ülevõtmise tähtaega) valitsuselt hoiatuse ülevõtmise tähtaja lähenemise kohta. Samuti teavitatakse neid tähtaja möödumisest. |
| --- | --- |

4.4.

Parlamendid saavad varakult (näiteks kolm kuud enne ülevõtmise tähtaega) valitsuselt hoiatuse ülevõtmise tähtaja lähenemise kohta. Samuti teavitatakse neid tähtaja möödumisest.

| 4.5. | Valitsus ergutab parlamente tulema direktiivide õigeaegsel ülevõtmisel toime ettenähtud aja piires. |
| --- | --- |

4.5.

Valitsus ergutab parlamente tulema direktiivide õigeaegsel ülevõtmisel toime ettenähtud aja piires.

5.   Võtta kiired, selged ja tõhusad meetmed direktiivide osas, mille ülevõtmisega on hilinetud

| 5.1. | Võetakse kõik vajalikud meetmed, et tagada kõigi õigeaegselt ülevõtmata direktiivide ülevõtmine esimesel võimalusel pärast ülevõtmise tähtaja möödumist. |
| --- | --- |

5.1.

Võetakse kõik vajalikud meetmed, et tagada kõigi õigeaegselt ülevõtmata direktiivide ülevõtmine esimesel võimalusel pärast ülevõtmise tähtaja möödumist.

| 5.2. | Kui ühe või mitme direktiivi ülevõtmisega on hilinetud, ergutatakse parlamente leidma esimesel võimalusel selliste direktiivide ülevõtmiseks vajalik lisaaeg ja kõrvaldama kõik menetlustega seotud viivituste põhjused. |
| --- | --- |

5.2.

Kui ühe või mitme direktiivi ülevõtmisega on hilinetud, ergutatakse parlamente leidma esimesel võimalusel selliste direktiivide ülevõtmiseks vajalik lisaaeg ja kõrvaldama kõik menetlustega seotud viivituste põhjused.

| 5.3. | Liikmesriigid avaldavad õigeaegselt ülevõtmata direktiivide nimekirja ning teatavad ettevõtetele ja kodanikele, et neile võivad laieneda teatavatel asjaoludel mitteülevõtmisele vaatamata ülevõtmata direktiividest tulenevad õigused. |
| --- | --- |

5.3.

Liikmesriigid avaldavad õigeaegselt ülevõtmata direktiivide nimekirja ning teatavad ettevõtetele ja kodanikele, et neile võivad laieneda teatavatel asjaoludel mitteülevõtmisele vaatamata ülevõtmata direktiividest tulenevad õigused.

| 5.4. | Kui direktiive ei suudeta endiselt õigeaegselt üle võtta, uurivad liikmesriigid, kui palju on võimalik seadusandliku menetlust direktiivide ülevõtmiseks parlamendis lühendada. Kaalutakse vastuvõtmist ühe lugemisega või kiirendatud korras. |
| --- | --- |

5.4.

Kui direktiive ei suudeta endiselt õigeaegselt üle võtta, uurivad liikmesriigid, kui palju on võimalik seadusandliku menetlust direktiivide ülevõtmiseks parlamendis lühendada. Kaalutakse vastuvõtmist ühe lugemisega või kiirendatud korras.

| 5.5. | Kui direktiive ei suudeta endiselt õigeaegselt üle võtta ning kui see on lubatud liikmesriigi põhiseaduse või siseriikliku õiguskorraga, kaalutakse ülevõtmiseks kasutada valitsuse määrusi, kui see ülevõtmist kiirendab. |
| --- | --- |

5.5.

Kui direktiive ei suudeta endiselt õigeaegselt üle võtta ning kui see on lubatud liikmesriigi põhiseaduse või siseriikliku õiguskorraga, kaalutakse ülevõtmiseks kasutada valitsuse määrusi, kui see ülevõtmist kiirendab.

---