# Euroopa Liidu L 128/21.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 128 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide21. mai 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 128

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide21. mai 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 768/2005, 26. aprill 2005, millega moodustatakse Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 769/2005, 20. mai 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatavapuu- ja köögivilja hind piiril | 15 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 770/2005, 20. mai 2005, impordisertifikaatide kohta seoses veiselihasektori toodetega, mis on pärit Botswanast, Keeniast, Madagaskarilt, Svaasimaalt, Zimbabwest ja Namiibiast | 17 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 771/2005, 20. mai 2005, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist, Indoneesiast, Taiwanist, Taist ja Vietnamist pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes | 19 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 772/2005, 20. mai 2005, mis käsitleb tehnilise vormingu tunnuseid katvaid kirjeldusi ja määratlust ühenduse terasetööstuse aastastatistika koostamise kohta võrdlusaastatel 2003–2009 (
  1
  ) | 51 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 768/2005, 26. aprill 2005, millega moodustatakse Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 769/2005, 20. mai 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatavapuu- ja köögivilja hind piiril

15

Komisjoni määrus (EÜ) nr 770/2005, 20. mai 2005, impordisertifikaatide kohta seoses veiselihasektori toodetega, mis on pärit Botswanast, Keeniast, Madagaskarilt, Svaasimaalt, Zimbabwest ja Namiibiast

17

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 771/2005, 20. mai 2005, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist, Indoneesiast, Taiwanist, Taist ja Vietnamist pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes

19

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 772/2005, 20. mai 2005, mis käsitleb tehnilise vormingu tunnuseid katvaid kirjeldusi ja määratlust ühenduse terasetööstuse aastastatistika koostamise kohta võrdlusaastatel 2003–2009 (
  1
  )

1

51

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 2. mai 2005, mis käsitleb meetmeid, mida on vaja võtta protekteeritud rehvide kaubandust mõjutavatest Brasiilia kaubandustavadest põhjustatud kaubandustakistuse suhtes
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 1302 all) | 71 |
| | * | Komisjoni otsus, 18. mai 2005, millega muudetakse komisjoni otsust 1999/217/EÜ söötades kasutatavate lõhna- ja maitseühendite registri kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 1437 all)

   (
  1
  ) | 73 |
| | * | Komisjoni otsus, 18. mai 2005, millega muudetakse viiendat korda otsust 2004/122/EÜ, mis käsitleb teatavaid kaitsemeetmeid seoses klassikalise lindude katkuga Põhja-Koreas
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 1451 all)

   (
  1
  ) | 77 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 2. mai 2005, mis käsitleb meetmeid, mida on vaja võtta protekteeritud rehvide kaubandust mõjutavatest Brasiilia kaubandustavadest põhjustatud kaubandustakistuse suhtes
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 1302 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1302 all)

71

*

Komisjoni otsus, 18. mai 2005, millega muudetakse komisjoni otsust 1999/217/EÜ söötades kasutatavate lõhna- ja maitseühendite registri kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 1437 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1437 all)

1

73

*

Komisjoni otsus, 18. mai 2005, millega muudetakse viiendat korda otsust 2004/122/EÜ, mis käsitleb teatavaid kaitsemeetmeid seoses klassikalise lindude katkuga Põhja-Koreas
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 1451 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1451 all)

1

77

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 21.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 128/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 128/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 768/2005,

26. aprill 2005,

millega moodustatakse Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta (2) nõutakse liikmesriikidelt tulemusliku kontrolli, inspekteerimise ja ühise kalanduspoliitika eeskirjade jõustamise tagamist ja selleks omavahelise ning kolmandate riikidega tehtava koostöö arendamist. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta (2) nõutakse liikmesriikidelt tulemusliku kontrolli, inspekteerimise ja ühise kalanduspoliitika eeskirjade jõustamise tagamist ja selleks omavahelise ning kolmandate riikidega tehtava koostöö arendamist.

| (2) | Nimetatud kohustuste täitmiseks tuleb liikmesriikidel koordineerida kontrolli- ja inspekteerimistegevust oma maismaaterritooriumil, ühenduse ning rahvusvahelistes vetes vastavalt rahvusvahelisele õigusele ja eelkõige arvestades ühenduse piirkondlike kalandusorganisatsioonidega ja kolmandate riikidega sõlmitud lepingutega seonduvaid kohustusi. |
| --- | --- |

(2)

Nimetatud kohustuste täitmiseks tuleb liikmesriikidel koordineerida kontrolli- ja inspekteerimistegevust oma maismaaterritooriumil, ühenduse ning rahvusvahelistes vetes vastavalt rahvusvahelisele õigusele ja eelkõige arvestades ühenduse piirkondlike kalandusorganisatsioonidega ja kolmandate riikidega sõlmitud lepingutega seonduvaid kohustusi.

| (3) | Ükski kontrollsüsteem ei ole kulutasuv, kui selles ei nähta ette inspekteerimistegevust maal. Seetõttu peaksid ühiskasutuskavad hõlmama ka tegevust maal. |
| --- | --- |

(3)

Ükski kontrollsüsteem ei ole kulutasuv, kui selles ei nähta ette inspekteerimistegevust maal. Seetõttu peaksid ühiskasutuskavad hõlmama ka tegevust maal.

| (4) | Nimetatud koostöö peab kontrolli- ja inspekteerimistegevuse koordineerimise kaudu kaasa aitama vee-elusressursside säästvale kasutamisele ja tagama selle ekspluateerimisega seotud kalandussektorile võrdsed tingimused, kahandades nõnda konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

(4)

Nimetatud koostöö peab kontrolli- ja inspekteerimistegevuse koordineerimise kaudu kaasa aitama vee-elusressursside säästvale kasutamisele ja tagama selle ekspluateerimisega seotud kalandussektorile võrdsed tingimused, kahandades nõnda konkurentsimoonutusi.

| (5) | Tõhusat kalapüügi kontrollimist ja inspekteerimist peetakse oluliseks ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi tõkestamiseks. |
| --- | --- |

(5)

Tõhusat kalapüügi kontrollimist ja inspekteerimist peetakse oluliseks ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi tõkestamiseks.

| (6) | Ilma et see piiraks liikmesriikide määrusest (EÜ) nr 2371/2002 tulenevaid kohustusi, on tekkinud vajadus ühenduse tehnilise haldusorgani järele, mis korraldaks liikmesriikide koostööd ja nende tegevuse koordineerimist kalapüügi kontrollimisel ja inspekteerimisel. |
| --- | --- |

(6)

Ilma et see piiraks liikmesriikide määrusest (EÜ) nr 2371/2002 tulenevaid kohustusi, on tekkinud vajadus ühenduse tehnilise haldusorgani järele, mis korraldaks liikmesriikide koostööd ja nende tegevuse koordineerimist kalapüügi kontrollimisel ja inspekteerimisel.

| (7) | Seetõttu on kohane ühenduse praeguse institutsioonilise struktuuri raames ja komisjoni ning liikmesriikide vahelist uut pädevuste piiritlemist arvestades moodustada ühenduse kalanduse kontrolliagentuur (“agentuur”). |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu on kohane ühenduse praeguse institutsioonilise struktuuri raames ja komisjoni ning liikmesriikide vahelist uut pädevuste piiritlemist arvestades moodustada ühenduse kalanduse kontrolliagentuur (“agentuur”).

| (8) | Täitmaks eesmärke, mille saavutamiseks agentuur luuakse, tuleb määratleda tema ülesanded. |
| --- | --- |

(8)

Täitmaks eesmärke, mille saavutamiseks agentuur luuakse, tuleb määratleda tema ülesanded.

| (9) | Eelkõige peab agentuur olema võimeline abistama komisjoni taotluse korral ühendust ja liikmesriike nende suhetes kolmandate riikide ja/või piirkondlike kalandusorganisatsioonidega ning tegema koostööd liikmesriikide pädevate asutustega ühenduse rahvusvaheliste kohustuste raames. |
| --- | --- |

(9)

Eelkõige peab agentuur olema võimeline abistama komisjoni taotluse korral ühendust ja liikmesriike nende suhetes kolmandate riikide ja/või piirkondlike kalandusorganisatsioonidega ning tegema koostööd liikmesriikide pädevate asutustega ühenduse rahvusvaheliste kohustuste raames.

| (10) | Lisaks sellele tuleb püüda tõhusalt kohaldada ühenduse inspekteerimismenetlusi. Agentuurist võiks aja jooksul saada kalanduse kontrolli- ja inspekteerimisalase teadusliku ja tehnilise abi allikas. |
| --- | --- |

(10)

Lisaks sellele tuleb püüda tõhusalt kohaldada ühenduse inspekteerimismenetlusi. Agentuurist võiks aja jooksul saada kalanduse kontrolli- ja inspekteerimisalase teadusliku ja tehnilise abi allikas.

| (11) | Ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks, milleks on vee-elusressursside säästval arengul rajanev säästev kasutamine, võtab nõukogu meetmeid vee-elusressursside kaitseks, majandamiseks ja kasutamiseks. |
| --- | --- |

(11)

Ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks, milleks on vee-elusressursside säästval arengul rajanev säästev kasutamine, võtab nõukogu meetmeid vee-elusressursside kaitseks, majandamiseks ja kasutamiseks.

| (12) | Tagamaks nimetatud meetmete nõuetekohast rakendamist peavad liikmesriigid kasutusele võtma adekvaatsed kontrolli- ja rakendusvahendid. Selleks et muuta kontrolli- ja rakendusmeetmed tõhusaks ja tulemuslikuks, peaks komisjon määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras ja koos asjaomaste liikmesriikidega võtma vastu kontrolli- ja inspekteerimisalased eriprogrammid. Seetõttu tuleb muuta nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem. (3) |
| --- | --- |

(12)

Tagamaks nimetatud meetmete nõuetekohast rakendamist peavad liikmesriigid kasutusele võtma adekvaatsed kontrolli- ja rakendusvahendid. Selleks et muuta kontrolli- ja rakendusmeetmed tõhusaks ja tulemuslikuks, peaks komisjon määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras ja koos asjaomaste liikmesriikidega võtma vastu kontrolli- ja inspekteerimisalased eriprogrammid. Seetõttu tuleb muuta nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem. (3)

| (13) | Liikmesriikide koostöö koordineerimine agentuuri poolt peab toimuma ühiskasutuskavade alusel, millega korraldatakse asjaosaliste liikmesriikide olemasolevate kontrolli- ja inspekteerimisvahendite kasutamist vastavalt kontrolli- ja inspekteerimisprogrammidele. Liikmesriikide poolne kalanduse kontroll ja inspekteerimine peaks toimuma vastavalt selliste programmide põhjal kontrolli- ja inspekteerimistegevusele kehtestatud ühtsetele kriteeriumitele, prioriteetidele, kontrollnäitajatele ja menetlustele. |
| --- | --- |

(13)

Liikmesriikide koostöö koordineerimine agentuuri poolt peab toimuma ühiskasutuskavade alusel, millega korraldatakse asjaosaliste liikmesriikide olemasolevate kontrolli- ja inspekteerimisvahendite kasutamist vastavalt kontrolli- ja inspekteerimisprogrammidele. Liikmesriikide poolne kalanduse kontroll ja inspekteerimine peaks toimuma vastavalt selliste programmide põhjal kontrolli- ja inspekteerimistegevusele kehtestatud ühtsetele kriteeriumitele, prioriteetidele, kontrollnäitajatele ja menetlustele.

| (14) | Kontrolli- ja inspekteerimisprogrammi vastuvõtmine kohustab liikmesriike tõhusalt eraldama programmi läbiviimiseks vajalikke vahendeid. Liikmesriikidel tuleb viivitamata agentuurile teatada, milliseid kontrolli- ja inspekteerimisvahendeid ta kavatseb sellise programmi läbiviimiseks kasutada. Ühiskasutuskavadega ei tohi luua lisakohustusi seoses kontrolli, inspekteerimise ja jõustamisega või asjaomaste vajalike vahendite kättesaadavaks tegemisega. |
| --- | --- |

(14)

Kontrolli- ja inspekteerimisprogrammi vastuvõtmine kohustab liikmesriike tõhusalt eraldama programmi läbiviimiseks vajalikke vahendeid. Liikmesriikidel tuleb viivitamata agentuurile teatada, milliseid kontrolli- ja inspekteerimisvahendeid ta kavatseb sellise programmi läbiviimiseks kasutada. Ühiskasutuskavadega ei tohi luua lisakohustusi seoses kontrolli, inspekteerimise ja jõustamisega või asjaomaste vajalike vahendite kättesaadavaks tegemisega.

| (15) | Juhul kui tööprogrammis nähakse ette ühiskasutuskava, tuleks see koostada vaid agentuuri poolt. |
| --- | --- |

(15)

Juhul kui tööprogrammis nähakse ette ühiskasutuskava, tuleks see koostada vaid agentuuri poolt.

| (16) | Tööprogrammi peab heaks kiitma haldusnõukogu, kes tagab piisava konsensuse saavutamise, sealhulgas agentuurile tööprogrammis ettenähtud ülesannete ja agentuuri käsutuses olevate vahendite vastavuse osas, mis põhineb liikmesriikidelt saadud andmetel. |
| --- | --- |

(16)

Tööprogrammi peab heaks kiitma haldusnõukogu, kes tagab piisava konsensuse saavutamise, sealhulgas agentuurile tööprogrammis ettenähtud ülesannete ja agentuuri käsutuses olevate vahendite vastavuse osas, mis põhineb liikmesriikidelt saadud andmetel.

| (17) | Tegevdirektori põhiülesanne peaks olema tagada oma konsultatsioonides juhatuse liikmete ja liikmesriikidega, et liikmesriikide poolt agentuurile eraldatud vahendid oleksid piisavad iga-aastastes tööprogrammides sätestatud eesmärkide täitmiseks. |
| --- | --- |

(17)

Tegevdirektori põhiülesanne peaks olema tagada oma konsultatsioonides juhatuse liikmete ja liikmesriikidega, et liikmesriikide poolt agentuurile eraldatud vahendid oleksid piisavad iga-aastastes tööprogrammides sätestatud eesmärkide täitmiseks.

| (18) | Iga kontrolli- ja inspekteerimisprogrammi täitmiseks peaks tegevdirektor eelkõige koostama täpsed kasutuskavad liikmesriikide poolt teavitatud vahendite põhjal ning austades eeskirju ja eesmärke, mis on sätestatud kontrolli- ja inspekteerimisalastes eriprogrammides, millel ühiskasutuskava põhineb, samuti teisi asjaomaseid eeskirju, näiteks eeskirju ühenduse inspektorite kohta. |
| --- | --- |

(18)

Iga kontrolli- ja inspekteerimisprogrammi täitmiseks peaks tegevdirektor eelkõige koostama täpsed kasutuskavad liikmesriikide poolt teavitatud vahendite põhjal ning austades eeskirju ja eesmärke, mis on sätestatud kontrolli- ja inspekteerimisalastes eriprogrammides, millel ühiskasutuskava põhineb, samuti teisi asjaomaseid eeskirju, näiteks eeskirju ühenduse inspektorite kohta.

| (19) | Seetõttu on vajalik, et tegevdirektor korraldaks tööd nii, et liikmesriikidel oleks piisavalt aega oma asjakohastel kogemustel põhinevate arvamuste esitamiseks, jäädes seejuures agentuuri tööplaani ning käesoleva määrusega ettenähtud ajalimiitide raamidesse. Vajalik on, et tegevdirektor arvestaks asjaomaste liikmesriikide huve iga kavaga hõlmatava kalanduspiirkonna osas. Ühise kontrolli- ja inspekteerimistegevuse tõhusa ja õigeaegse kooskõlastamise tagamiseks on vajalik sätestada menetlus, mis võimaldaks teha otsuseid selliste kavade vastuvõtmise osas, kui asjaomased liikmesriigid ei jõua kokkuleppele. |
| --- | --- |

(19)

Seetõttu on vajalik, et tegevdirektor korraldaks tööd nii, et liikmesriikidel oleks piisavalt aega oma asjakohastel kogemustel põhinevate arvamuste esitamiseks, jäädes seejuures agentuuri tööplaani ning käesoleva määrusega ettenähtud ajalimiitide raamidesse. Vajalik on, et tegevdirektor arvestaks asjaomaste liikmesriikide huve iga kavaga hõlmatava kalanduspiirkonna osas. Ühise kontrolli- ja inspekteerimistegevuse tõhusa ja õigeaegse kooskõlastamise tagamiseks on vajalik sätestada menetlus, mis võimaldaks teha otsuseid selliste kavade vastuvõtmise osas, kui asjaomased liikmesriigid ei jõua kokkuleppele.

| (20) | Ühenduse vetest väljaspool asuvate vete osas ühiskasutuskavade koostamise ja vastuvõtmise menetlus peaks olema sama mis ühenduse vete puhul. Sellised ühiskasutuskavad peavad põhinema rahvusvahelistel kontrolli- ja inspekteerimisprogrammidel, järgides ühendusele siduvaid kontrolli- ja inspekteerimise alaseid rahvusvahelisi kohustusi. |
| --- | --- |

(20)

Ühenduse vetest väljaspool asuvate vete osas ühiskasutuskavade koostamise ja vastuvõtmise menetlus peaks olema sama mis ühenduse vete puhul. Sellised ühiskasutuskavad peavad põhinema rahvusvahelistel kontrolli- ja inspekteerimisprogrammidel, järgides ühendusele siduvaid kontrolli- ja inspekteerimise alaseid rahvusvahelisi kohustusi.

| (21) | Ühiskasutuskavade täitmiseks tuleks asjaomastel liikmesriikidel koondada ja võtta kasutusele selliste kavade jaoks ettenähtud kontrolli- ja inspekteerimisvahendid. Agentuuril tuleb hinnata olemasolevate kontrolli- ja inspekteerimisvahendite piisavust ning vajaduse korral teatama komisjonile ja asjaosalistele liikmesriikidele, et vahendid on kontrolli- ja inspekteerimisprogrammides ettenähtud ülesannete täitmiseks ebapiisavad. |
| --- | --- |

(21)

Ühiskasutuskavade täitmiseks tuleks asjaomastel liikmesriikidel koondada ja võtta kasutusele selliste kavade jaoks ettenähtud kontrolli- ja inspekteerimisvahendid. Agentuuril tuleb hinnata olemasolevate kontrolli- ja inspekteerimisvahendite piisavust ning vajaduse korral teatama komisjonile ja asjaosalistele liikmesriikidele, et vahendid on kontrolli- ja inspekteerimisprogrammides ettenähtud ülesannete täitmiseks ebapiisavad.

| (22) | Kuna liikmesriigid peavad austama oma inspekteerimise ja kontrolli alaseid kohustusi, eelkõige vastavalt määrusele (EÜ) nr 2371/2002 vastu võetud kontrolli- ja inspekteerimisalase eriprogrammi osas, ei tohiks agentuur olla volitatud kehtestama liikmesriikidele ühiskasutuskavade alusel lisakohustusi ega sanktsioone. |
| --- | --- |

(22)

Kuna liikmesriigid peavad austama oma inspekteerimise ja kontrolli alaseid kohustusi, eelkõige vastavalt määrusele (EÜ) nr 2371/2002 vastu võetud kontrolli- ja inspekteerimisalase eriprogrammi osas, ei tohiks agentuur olla volitatud kehtestama liikmesriikidele ühiskasutuskavade alusel lisakohustusi ega sanktsioone.

| (23) | Agentuur peab ühiskasutuskavade tulemuslikkust regulaarselt hindama. |
| --- | --- |

(23)

Agentuur peab ühiskasutuskavade tulemuslikkust regulaarselt hindama.

| (24) | On kohane sätestada võimalus vastu võtta spetsiifilised rakenduseeskirjad ühiskasutuskavade vastuvõtmiseks ja heakskiitmiseks. Nimetatud võimalust võib olla kasulik kasutada pärast seda, kui agentuur on alustanud tegevust ning tegevdirektori arvates tuleks kõnealused eeskirjad ühenduse õiguses kehtestada. |
| --- | --- |

(24)

On kohane sätestada võimalus vastu võtta spetsiifilised rakenduseeskirjad ühiskasutuskavade vastuvõtmiseks ja heakskiitmiseks. Nimetatud võimalust võib olla kasulik kasutada pärast seda, kui agentuur on alustanud tegevust ning tegevdirektori arvates tuleks kõnealused eeskirjad ühenduse õiguses kehtestada.

| (25) | Vastava taotluse korral tuleb agentuuril lepinguliselt korraldada kontrolli- ja inspekteerimisvahendite eraldamist asjaosaliste liikmesriikide ühiskasutusse. |
| --- | --- |

(25)

Vastava taotluse korral tuleb agentuuril lepinguliselt korraldada kontrolli- ja inspekteerimisvahendite eraldamist asjaosaliste liikmesriikide ühiskasutusse.

| (26) | Agentuurile seatud ülesannete täitmiseks peavad komisjon, liikmesriigid ja agentuur teabevõrgustiku kaudu vahetama vajalikku kontrolli- ja inspekteerimisalast teavet. |
| --- | --- |

(26)

Agentuurile seatud ülesannete täitmiseks peavad komisjon, liikmesriigid ja agentuur teabevõrgustiku kaudu vahetama vajalikku kontrolli- ja inspekteerimisalast teavet.

| (27) | Agentuuri staatus ja ülesehitus peavad objektiivselt vastama temalt nõutavatele tulemustele ja võimaldama tal tihedas koostöös liikmesriikide ja komisjoniga oma funktsioone täita. Seetõttu tuleb agentuurile anda õiguslik, finants- ja haldusautonoomia, samas säilitada tema tihedad sidemed ühenduse institutsioonide ja liikmesriikidega. Selleks on vajalik ja kohane moodustada agentuur ühenduse organina, kellel on juriidilise isiku staatus ja kes teostab talle käesoleva määrusega antud volitusi. |
| --- | --- |

(27)

Agentuuri staatus ja ülesehitus peavad objektiivselt vastama temalt nõutavatele tulemustele ja võimaldama tal tihedas koostöös liikmesriikide ja komisjoniga oma funktsioone täita. Seetõttu tuleb agentuurile anda õiguslik, finants- ja haldusautonoomia, samas säilitada tema tihedad sidemed ühenduse institutsioonide ja liikmesriikidega. Selleks on vajalik ja kohane moodustada agentuur ühenduse organina, kellel on juriidilise isiku staatus ja kes teostab talle käesoleva määrusega antud volitusi.

| (28) | Agentuuri lepinguline vastutus, mida reguleerib agentuuri poolt sõlmitavate lepingute kohta kehtiv õigus, peaks lepingus sisalduvate mistahes vahekohtuklauslite kohaselt kuuluma Euroopa Kohtu pädevusse. Euroopa Kohtu pädevusse peaks kuuluma ka vaidluste lahendamine, mis on seotud agentuuri lepinguvälisest vastutusest tuleneva kahju hüvitamisega vastavalt liikmesriikide seaduste ühistele üldprintsiipidele. |
| --- | --- |

(28)

Agentuuri lepinguline vastutus, mida reguleerib agentuuri poolt sõlmitavate lepingute kohta kehtiv õigus, peaks lepingus sisalduvate mistahes vahekohtuklauslite kohaselt kuuluma Euroopa Kohtu pädevusse. Euroopa Kohtu pädevusse peaks kuuluma ka vaidluste lahendamine, mis on seotud agentuuri lepinguvälisest vastutusest tuleneva kahju hüvitamisega vastavalt liikmesriikide seaduste ühistele üldprintsiipidele.

| (29) | Komisjon ja liikmesriigid peaksid olema esindatud haldusnõukogus, mille ülesandeks oleks tagada agentuuri korrektne ja tulemuslik toimimine. |
| --- | --- |

(29)

Komisjon ja liikmesriigid peaksid olema esindatud haldusnõukogus, mille ülesandeks oleks tagada agentuuri korrektne ja tulemuslik toimimine.

| (30) | Tuleks moodustada nõuandev kogu tegevdirektori nõustamiseks ning tagada tihe koostöö huvirühmadega. |
| --- | --- |

(30)

Tuleks moodustada nõuandev kogu tegevdirektori nõustamiseks ning tagada tihe koostöö huvirühmadega.

| (31) | Arvestades, et agentuuril tuleb täita ühenduse kohustusi ja ühenduse rahvusvaheliste kohustuste raames teha komisjoni palvel koostööd kolmandate riikide ning piirkondlike kalandusorganisatsioonidega, oleks õige valida haldusnõukogu esimees komisjoni esindajate hulgast. |
| --- | --- |

(31)

Arvestades, et agentuuril tuleb täita ühenduse kohustusi ja ühenduse rahvusvaheliste kohustuste raames teha komisjoni palvel koostööd kolmandate riikide ning piirkondlike kalandusorganisatsioonidega, oleks õige valida haldusnõukogu esimees komisjoni esindajate hulgast.

| (32) | Haldusnõukogu hääletamiskorra juures tuleks arvestada liikmesriikide ja komisjoni huvitatust agentuuri tulemuslikust toimimisest. |
| --- | --- |

(32)

Haldusnõukogu hääletamiskorra juures tuleks arvestada liikmesriikide ja komisjoni huvitatust agentuuri tulemuslikust toimimisest.

| (33) | Kohane on sätestada nõuandva kogu esindaja osalemine haldusnõukogu aruteludel ilma hääleõiguseta. |
| --- | --- |

(33)

Kohane on sätestada nõuandva kogu esindaja osalemine haldusnõukogu aruteludel ilma hääleõiguseta.

| (34) | Tuleb sätestada agentuuri tegevdirektori ametisse nimetamine ja tema ametist vabastamine ning tema ülesannete täitmist määratlevad eeskirjad. |
| --- | --- |

(34)

Tuleb sätestada agentuuri tegevdirektori ametisse nimetamine ja tema ametist vabastamine ning tema ülesannete täitmist määratlevad eeskirjad.

| (35) | Agentuuri toimimise läbipaistvuse huvides peaks tema suhtes piiranguteta kehtima Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele. (4) |
| --- | --- |

(35)

Agentuuri toimimise läbipaistvuse huvides peaks tema suhtes piiranguteta kehtima Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele. (4)

| (36) | Üksikisikute privaatsuse kaitseks peaks käesoleva määruse suhtes kehtima Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta. (5) |
| --- | --- |

(36)

Üksikisikute privaatsuse kaitseks peaks käesoleva määruse suhtes kehtima Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta. (5)

| (37) | Agentuuri sõltumatuse ja tegevusautonoomia tagamiseks tuleks talle anda iseseisev eelarve, mille tulud tulevad ühenduse assigneeringutest ja agentuuri poolt osutatavate lepinguliste teenuste tasudest. Ühenduse eelarvemenetlust tuleks kohaldada ühenduse osamaksu ja võimalike muude subsiidiumide suhtes, mida makstakse Euroopa Liidu üldeelarvest. Raamatupidamisarvestust peaks auditeerima Euroopa Kontrollikoda. |
| --- | --- |

(37)

Agentuuri sõltumatuse ja tegevusautonoomia tagamiseks tuleks talle anda iseseisev eelarve, mille tulud tulevad ühenduse assigneeringutest ja agentuuri poolt osutatavate lepinguliste teenuste tasudest. Ühenduse eelarvemenetlust tuleks kohaldada ühenduse osamaksu ja võimalike muude subsiidiumide suhtes, mida makstakse Euroopa Liidu üldeelarvest. Raamatupidamisarvestust peaks auditeerima Euroopa Kontrollikoda.

| (38) | Pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse tõkestamiseks peaksid agentuuri suhtes piiranguteta kehtima Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (6) sätted, ja agentuur peaks ühinema ka Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni vahel 25. mail 1999. aastal sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppega Euroopa Pettustevastase Ameti sisejuurdluste kohta. (7) |
| --- | --- |

(38)

Pettuste, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse tõkestamiseks peaksid agentuuri suhtes piiranguteta kehtima Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (6) sätted, ja agentuur peaks ühinema ka Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni vahel 25. mail 1999. aastal sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppega Euroopa Pettustevastase Ameti sisejuurdluste kohta. (7)

| (39) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleb võtta vastu kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused, (8) |
| --- | --- |

(39)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleb võtta vastu kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused, (8)

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

EESMÄRK, REGULEERIMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Eesmärk

Käesoleva määrusega moodustatakse ühenduse kalanduse kontrolliagentuur (“agentuur”), mille eesmärk on korraldada liikmesriikide kalanduse kontrolli- ja inspekteerimistegevuse koordineerimist ja aidata neil ühise kalanduspoliitika eeskirjade täitmisel koostööd teha, et tagada nende tõhus ja ühtne kohaldamine.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   kontroll ja inspekteerimine– liikmesriikide poolt määruse (EÜ) nr 2371/2002 eelkõige artiklite 23, 24 ja 28 kohaselt ühise kalanduspoliitika raames rakendatavad mistahes kalapüügi kontrolli- ja inspekteerimistegevused, kaasa arvatud selline järelevalve- ja seiretegevus nagu satelliidipõhised laevaseiresüsteemid ja vaatluskavad;

b)   kontrolli- ja inspekteerimisvahendid– liikmesriikide poolt kontrolli ja inspekteerimise jaoks kasutatavad valvelaevad, lennukid, sõidukid ja muud materiaalsed vahendid, samuti inspektorid, vaatlejad jm inimressursid;

c)   ühiskasutuskava– plaan, millega kehtestatakse olemasolevate kontrolli- ja inspekteerimisvahendite operatiivse kasutamise kord;

d)   rahvusvaheline kontrolli- ja inspekteerimisprogramm– programm, millega kehtestatakse kontrolli- ja inspekteerimistegevuse eesmärgid, ühtsed prioriteedid ja menetlused ühenduse rahvusvaheliste kontrolli- ja inspekteerimisalaste kohustuste täitmiseks;

e)   kontrolli- ja inspekteerimisalane eriprogramm– programm, millega määratletakse määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 34 c kohaselt kehtestatud kontrolli- ja inspekteerimistegevuse eesmärgid, ühtsed prioriteedid ja menetlused;

f)   kalapüük– nõukogu määratlusele, eriti määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklitele 5 ja 6 vastav kalapüügitegevus teatud kalavarude kasutamisel;

g)   ühenduse inspektorid– määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 28 lõikes 4 osutatud nimestikus loetletud inspektorid.

II PEATÜKK

AGENTUURI MISSIOON JA ÜLESANDED

Artikkel 3

Missioon

Agentuuri missioon on:

| a) | koordineerida liikmesriikide poolt seoses ühenduse kohustustega teostatavat kontrolli- ja inspekteerimistegevust; |
| --- | --- |

a)

koordineerida liikmesriikide poolt seoses ühenduse kohustustega teostatavat kontrolli- ja inspekteerimistegevust;

| b) | koordineerida käesoleva määruse kohaselt liikmesriikide kontrolli- ja inspekteerimisvahendite ühist kasutamist; |
| --- | --- |

b)

koordineerida käesoleva määruse kohaselt liikmesriikide kontrolli- ja inspekteerimisvahendite ühist kasutamist;

| c) | aidata liikmesriikidel edastada komisjonile ja kolmandatele osapooltele kalapüüki ja kontrolli- ning inspekteerimistegevust puudutavat teavet; |
| --- | --- |

c)

aidata liikmesriikidel edastada komisjonile ja kolmandatele osapooltele kalapüüki ja kontrolli- ning inspekteerimistegevust puudutavat teavet;

| d) | aidata oma pädevuse piires liikmesriikidel täita nende ühisest kalanduspoliitikast tulenevaid ülesandeid ja kohustusi; |
| --- | --- |

d)

aidata oma pädevuse piires liikmesriikidel täita nende ühisest kalanduspoliitikast tulenevaid ülesandeid ja kohustusi;

| e) | aidata liikmesriikidel ja komisjonil harmoneerida ühise kalanduspoliitika kohaldamist kogu ühenduses; |
| --- | --- |

e)

aidata liikmesriikidel ja komisjonil harmoneerida ühise kalanduspoliitika kohaldamist kogu ühenduses;

| f) | aidata kaasa liikmesriikide ja komisjoni kontrolli- ja inspekteerimisalasele uurimis- ja arendustööle; |
| --- | --- |

f)

aidata kaasa liikmesriikide ja komisjoni kontrolli- ja inspekteerimisalasele uurimis- ja arendustööle;

| g) | aidata kooskõlastada inspektorite koolitamist ja edendada kogemuste vahetamist liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

g)

aidata kooskõlastada inspektorite koolitamist ja edendada kogemuste vahetamist liikmesriikide vahel;

| h) | vastavalt ühenduse eeskirjadele kooskõlastada meetmeid, et tõkestada ebaseaduslikku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüüki. |
| --- | --- |

h)

vastavalt ühenduse eeskirjadele kooskõlastada meetmeid, et tõkestada ebaseaduslikku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüüki.

Artikkel 4

Ühenduse kontrolli- ja inspekteerimiskohustustega seotud rahvusvahelised kohustused

1.   Komisjoni taotlusel agentuur:

| a) | abistab ühendust ja liikmesriike suhetes kolmandate riikide ja piirkondlike rahvusvaheliste kalandusorganisatsioonidega, mille liikmeks ühendus on; |
| --- | --- |

a)

abistab ühendust ja liikmesriike suhetes kolmandate riikide ja piirkondlike rahvusvaheliste kalandusorganisatsioonidega, mille liikmeks ühendus on;

| b) | teeb piirkondlike rahvusvaheliste kalandusorganisatsioonide pädevate asutustega kokku lepitud töökorra raames koostööd ühenduse kontrolli- ja inspekteerimiskohustustega seotud küsimustes. |
| --- | --- |

b)

teeb piirkondlike rahvusvaheliste kalandusorganisatsioonide pädevate asutustega kokku lepitud töökorra raames koostööd ühenduse kontrolli- ja inspekteerimiskohustustega seotud küsimustes.

2.   Komisjoni palvel võib agentuur ühenduse ja kolmandate riikide vahel sõlmitud lepingute raames teha nende riikide pädevate asutustega koostööd kontrolli ja inspekteerimisega seotud küsimustes.

3.   Oma pädevuse piires võib agentuur liikmesriikide nimel täita rahvusvahelistest kalanduslepingutest, mille osaline ühendus on, tulenevaid ülesandeid.

Artikkel 5

Tegevuse koordineerimisega seotud ülesanded

1.   Agentuuri koordineerimistegevus hõlmab kalapüügitegevuse inspekteerimist ja kontrolli, kaasa arvatud kalasaaduste import, transport ja lossimine, kuni ajani, mil esimene ostja on need saadused pärast lossimist vastu võtnud.

2.   Tegevuse koordineerimise eesmärgil koostab agentuur ühiskasutuskavad ja korraldab vastavalt III peatükile liikmesriikide kontrolli- ja inspekteerimistegevust.

Artikkel 6

Lepinguliste teenuste osutamine liikmesriikidele

Liikmesriikide palvel võib agentuur osutada neile kontrolli ja inspekteerimisega seotud lepingulisi teenuseid seoses nende ühenduse ja/või rahvusvahelistes vetes teostatavast kalapüügist tulenevate kohustustega. Nimetatud teenused on näiteks kontrolli- ja inspekteerimisaluste prahtimine, opereerimine ja mehitamine ning vaatlejate eraldamine koos asjaosaliste liikmesriikidega teostatavateks ühisoperatsioonideks.

Artikkel 7

Liikmesriikide abistamine

Liikmesriikide abistamiseks nende ühise kalanduspoliitika eeskirjadest tulenevate kohustuste täitmisel agentuur eelkõige:

| a) | koostab ja arendab edasi liikmesriikide kalandusinspektorite juhendajate koolitamise tuumikõppekava ning korraldab neile inspektoritele ja teistele töötajatele, kes on seotud seire, kontrolli ja inspekteerimistegevusega, täiendavaid koolituskursuseid ning seminare; |
| --- | --- |

a)

koostab ja arendab edasi liikmesriikide kalandusinspektorite juhendajate koolitamise tuumikõppekava ning korraldab neile inspektoritele ja teistele töötajatele, kes on seotud seire, kontrolli ja inspekteerimistegevusega, täiendavaid koolituskursuseid ning seminare;

| b) | korraldab liikmesriikide palvel liikmesriikide kontrolli- ja inspekteerimistegevusega seonduvate kaupade ja teenuste ühishankeid ja valmistab ette ning koordineerib liikmesriikide ühiste katseprojektide elluviimist; |
| --- | --- |

b)

korraldab liikmesriikide palvel liikmesriikide kontrolli- ja inspekteerimistegevusega seonduvate kaupade ja teenuste ühishankeid ja valmistab ette ning koordineerib liikmesriikide ühiste katseprojektide elluviimist;

| c) | töötab välja kahe või mitme liikmesriigi ühiste kontrolli- ja inspekteerimistegevustega seotud ühtseid tegevusmenetlusi; |
| --- | --- |

c)

töötab välja kahe või mitme liikmesriigi ühiste kontrolli- ja inspekteerimistegevustega seotud ühtseid tegevusmenetlusi;

| d) | töötab välja kriteeriume kontrolli- ja inspekteerimisvahendite vahetamiseks liikmesriikide ja liikmesriikide ning kolmandate riikide vahel ja selliste vahendite varumiseks liikmesriikide poolt. |
| --- | --- |

d)

töötab välja kriteeriume kontrolli- ja inspekteerimisvahendite vahetamiseks liikmesriikide ja liikmesriikide ning kolmandate riikide vahel ja selliste vahendite varumiseks liikmesriikide poolt.

III PEATÜKK

TEGEVUSE KOORDINEERIMINE

Artikkel 8

Ühenduse kontrolli- ja inspekteerimiskohustuste rakendamine

Komisjoni palvel koordineerib agentuur ühiskasutuskavasid koostades liikmesriikide kontrolli- ja inspekteerimistegevust vastavalt rahvusvahelistele kontrolli- ja inspekteerimisprogrammidele.

Artikkel 9

Konkreetsete kontrolli- ja inspekteerimisprogrammide täitmine

Ühiskasutuskavade kaudu kooskõlastab agentuur vastavalt määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklile 34c väljatöötatud kontrolli- ja inspekteerimisalaste eriprogrammide rakendamist.

Artikkel 10

Ühiskasutuskavade sisu

Kõigis ühiskasutuskavades:

| a) | järgitakse asjakohaste kontrolli- ja inspekteerimisprogrammide kriteeriume; |
| --- | --- |

a)

järgitakse asjakohaste kontrolli- ja inspekteerimisprogrammide kriteeriume;

| b) | rakendatakse komisjoni poolt kontrolli- ja inspekteerimisprogrammides määratud kriteeriume, kontrollnäitajaid, prioriteete ja ühiseid inspekteerimismenetlusi; |
| --- | --- |

b)

rakendatakse komisjoni poolt kontrolli- ja inspekteerimisprogrammides määratud kriteeriume, kontrollnäitajaid, prioriteete ja ühiseid inspekteerimismenetlusi;

| c) | püütakse artikli 11 lõike 2 kohaselt teatatud riiklikud kontrolli- ja inspekteerimisvahendid vajadustega vastavusse viia ja nende kasutamist korraldada; |
| --- | --- |

c)

püütakse artikli 11 lõike 2 kohaselt teatatud riiklikud kontrolli- ja inspekteerimisvahendid vajadustega vastavusse viia ja nende kasutamist korraldada;

| d) | korraldatakse selleks ettenähtud ajavahemikel ja vööndites inim- ja materiaalsete ressursside, sealhulgas mitmest liikmesriigist pärit ühenduse inspektorite rühmade rakendamist; |
| --- | --- |

d)

korraldatakse selleks ettenähtud ajavahemikel ja vööndites inim- ja materiaalsete ressursside, sealhulgas mitmest liikmesriigist pärit ühenduse inspektorite rühmade rakendamist;

| e) | võetakse arvesse asjaosaliste liikmesriikide muudest ühiskasutuskavadest tulenevaid kohustusi, samuti mistahes piirkondlikke ja kohalikke piiranguid; |
| --- | --- |

e)

võetakse arvesse asjaosaliste liikmesriikide muudest ühiskasutuskavadest tulenevaid kohustusi, samuti mistahes piirkondlikke ja kohalikke piiranguid;

| f) | määratletakse, millistel tingimustel võivad ühe liikmesriigi kontrolli- ja inspekteerimisvahendid siseneda teise liikmesriigi suveräänsete õiguste ja jurisdiktsiooni all olevatesse vetesse. |
| --- | --- |

f)

määratletakse, millistel tingimustel võivad ühe liikmesriigi kontrolli- ja inspekteerimisvahendid siseneda teise liikmesriigi suveräänsete õiguste ja jurisdiktsiooni all olevatesse vetesse.

Artikkel 11

Kontrolli- ja inspekteerimisvahenditest teavitamine

1.   Liikmesriigid teatavad igal aastal enne 15. oktoobrit agentuurile, milliseid kontrolli- ja inspekteerimisvahendid on nende käsutuses kontrolliks ja inspekteerimiseks järgmisel aastal.

2.   Iga liikmesriik teatab agentuurile, milliseid vahendeid ta kavatseb kasutada rahvusvahelise kontrolli- ja inspekteerimisprogrammi või temasse puutuva kontrolli- ja inspekteerimisalase eriprogrammi läbiviimisel hiljemalt ühe kuu jooksul alates kuupäevast, mil liikmesriiki teavitati niisuguse programmi käivitamise otsusest.

Artikkel 12

Ühiskasutuskavade vastuvõtmise menetlus

1.   Artikli 11 lõikes 2 ette nähtud teatiste alusel ja kolme kuu jooksul alates asjakohase teatise kättesaamisest koostab agentuuri tegevdirektor esialgse ühiskasutuskava, konsulteerides asjaomaste liikmesriikidega.

2.   Esialgses ühiskasutuskavas määratletakse kontrolli- ja inspekteerimisvahendid, mida võib asjaomaste liikmesriikide asjaomase kalapüügipiirkonna huvidest lähtuvalt ühiselt kasutada, et rakendada kontrolli- ja inspekteerimisprogrammi, mille jaoks kava on koostatud.

Liikmesriigi kalapüügipiirkonna huvi hindamise aluseks võetakse järgmised kriteeriumid, mille osatähtsus sõltub iga konkreetse plaani eri aspektidest:

| a) | tema suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvate antud ühiskasutuskavaga hõlmatud vete suhtelist pindala (selliste vete olemasolu korral); |
| --- | --- |

a)

tema suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvate antud ühiskasutuskavaga hõlmatud vete suhtelist pindala (selliste vete olemasolu korral);

| b) | tema territooriumil arvestusperioodi jooksul lossitud kalakoguste osatähtsus antud ühiskasutuskava objektiks olevast kalapüügipiirkonnast püütud ja lossitud kalade koguhulgast; |
| --- | --- |

b)

tema territooriumil arvestusperioodi jooksul lossitud kalakoguste osatähtsus antud ühiskasutuskava objektiks olevast kalapüügipiirkonnast püütud ja lossitud kalade koguhulgast;

| c) | tema lipu all sõitvate ja ühiskasutuskava objektiks olevas kalapüügipiirkonnas tegutsevate kalalaevade osatähtsus (mootorite võimsus ja kogumahutavus) kõigist antud kalapüügipiirkonnas tegutsevatest laevadest; |
| --- | --- |

c)

tema lipu all sõitvate ja ühiskasutuskava objektiks olevas kalapüügipiirkonnas tegutsevate kalalaevade osatähtsus (mootorite võimsus ja kogumahutavus) kõigist antud kalapüügipiirkonnas tegutsevatest laevadest;

| d) | antud kalapüügipiirkonnas arvestusperioodiks talle eraldatud kvoodi või kvoodi puudumisel tema tegelik püük. |
| --- | --- |

d)

antud kalapüügipiirkonnas arvestusperioodiks talle eraldatud kvoodi või kvoodi puudumisel tema tegelik püük.

3.   Kui esialgse ühiskasutuskava koostamise käigus selgub, et vastava kontrolli- ja inspekteerimisprogrammi nõuete täitmiseks ei piisa kontrolli- ja inspekteerimisvahendeid, teatab tegevdirektor sellest koheselt kavaga seotud liikmesriikidele ja komisjonile.

4.   Tegevdirektor teatab esialgsest ühiskasutuskavast asjaomastele liikmesriikidele ja komisjonile. Juhul kui asjaomased liikmesriigid ja komisjon ei ole viieteistkümne tööpäeva jooksul alates kõnealusest teatamisest vastuväiteid esitanud, võtab tegevdirektor kava vastu.

5.   Kui üks või mitu liikmesriiki või komisjon on esitanud vastuväiteid, edastab tegevdirektor küsimuse arutamiseks komisjonile. Komisjon võib teha kavale vajalikke kohandusi ning selle vastu võtta määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras.

6.   Igal aastal vaatab agentuur asjaosaliste liikmesriikidega konsulteerides kõik ühiskasutuskavad läbi, et võtta arvesse kõiki uusi antud liikmesriike puudutavaid kontrolli- ja inspekteerimisprogramme ning kõiki komisjoni poolt kontrolli- ja inspekteerimisprogrammides määratletud prioriteete.

Artikkel 13

Ühiskasutuskavade täitmine

1.   Ühised kontrolli- ja inspekteerimistegevusi teostatakse ühiskasutuskavade põhjal.

2.   Asjaomase ühiskasutuskavaga seotud liikmesriigid:

| a) | muudavad kättesaadavaks ühiskasutuskava jaoks ettenähtud kontrolli- ja inspekteerimisvahendid; |
| --- | --- |

a)

muudavad kättesaadavaks ühiskasutuskava jaoks ettenähtud kontrolli- ja inspekteerimisvahendid;

| b) | määravad ühe kontaktpunkti/koordinaatori, kellele antud volitused võimaldavad õigeaegselt vastata ühiskasutuskava täitmisega seotud agentuuri taotlustele, ning agentuuri sellest teavitada; |
| --- | --- |

b)

määravad ühe kontaktpunkti/koordinaatori, kellele antud volitused võimaldavad õigeaegselt vastata ühiskasutuskava täitmisega seotud agentuuri taotlustele, ning agentuuri sellest teavitada;

| c) | kasutavad oma ühendatud kontrolli- ja inspekteerimisvahendeid vastavalt ühiskasutuskavale ja lõikes 4 osutatud nõuetele; |
| --- | --- |

c)

kasutavad oma ühendatud kontrolli- ja inspekteerimisvahendeid vastavalt ühiskasutuskavale ja lõikes 4 osutatud nõuetele;

| d) | võimaldavad agentuurile sidusjuurdepääsu ühiskasutuskava täitmiseks vajalikule teabele; |
| --- | --- |

d)

võimaldavad agentuurile sidusjuurdepääsu ühiskasutuskava täitmiseks vajalikule teabele;

| e) | teevad ühiskasutuskava täitmisel agentuuriga koostööd; |
| --- | --- |

e)

teevad ühiskasutuskava täitmisel agentuuriga koostööd;

| f) | tagavad kõigi ühenduse ühiskasutuskava jaoks eraldatud kontrolli- ja inspekteerimisvahendite kasutamise vastavalt ühise kalanduspoliitika eeskirjadele. |
| --- | --- |

f)

tagavad kõigi ühenduse ühiskasutuskava jaoks eraldatud kontrolli- ja inspekteerimisvahendite kasutamise vastavalt ühise kalanduspoliitika eeskirjadele.

3.   Piiramata liikmesriikide artiklis 12 kehtestatud ühiskasutuskava järgseid kohustusi, vastutavad ühiskasutuskava raames rakendatavate kontrolli- ja inspekteerimisvahendite juhtimise ja kontrolli eest pädevad siseriiklikud ametiasutused siseriikliku õiguse kohaselt.

4.   Tegevdirektor võib määratleda artikli 12 alusel vastu võetud ühiskasutuskava täitmist puudutavad nõuded. Kõnealused nõuded kehtivad asjaomase kava piires.

Artikkel 14

Ühiskasutuskavade hindamine

Agentuur viib igal aastal läbi kõigi ühiskasutuskavade tulemuslikkuse hindamise ning analüüsib olemasolevate andmete põhjal, kas kalapüügitegevus on rakendatavate kontrollimeetmetega kooskõlas. Hindamistulemused edastatakse viivitamata Euroopa Parlamendile, komisjonile ja liikmesriikidele.

Artikkel 15

Kontrolli- ja inspekteerimisprogrammidega hõlmamata kalapüügipiirkonnad

Kaks või mitu liikmesriiki võivad taotleda, et agentuur koordineeriks nende kontrolli- ja inspekteerimisvahendite kasutamist kalapüügipiirkonnas või -alal, ei ole hõlmatud ühegi kontrolli- ega inspekteerimisprogrammiga. Selline koordineerimine toimub vastavalt asjaosaliste liikmesriikide vahel kooskõlastatud kontrolli- ja inspekteerimiskriteeriumitele ja prioriteetidele.

Artikkel 16

Teabevõrgustik

1.   Komisjon, agentuur ja liikmesriikide pädevad asutused vahetavad nende käsutuses olevat asjakohast teavet ühenduse piires ja rahvusvahelistel vetel teostatava ühise kontrolli- ja inspekteerimistegevuse kohta.

2.   Vastavalt määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklile 37 võtavad kõik pädevad siseriiklikud asutused kooskõlas ühenduse vastavate õigusaktidega meetmeid käesoleva artikli kohaselt saadava teabe nõutava konfidentsiaalsuse tagamiseks.

Artikkel 17

Üksikasjalikud eeskirjad

Käesoleva peatüki kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad võidakse vastu võtta määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras.

Nimetatud eeskirjad võivad hõlmata eelkõige ühiskasutuskavaprojektide koostamise ja vastuvõtmise menetlusi.

IV PEATÜKK

ORGANISATSIOONI ÜLESEHITUS JA TOIMIMINE

Artikkel 18

Juriidiline staatus ja põhiasukoht

1.   Agentuur on ühenduse asutus. Agentuuril on juriidilise isiku staatus.

2.   Agentuuril on igas liikmesriigis kõige laialdasem õigus- ja teovõime, mis juriidilisele isikule vastavalt selle riigi seadustele antakse. Agentuur võib eelkõige omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtumenetluse osaline.

3.   Agentuuri esindab selle tegevdirektor.

4.   Agentuur asub Hispaanias Vigos.

Artikkel 19

Töötajad

1.   Agentuuri töötajate suhtes kehtivad ametnike personalieeskirjad, Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimused nagu need on sätestatud määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (9) ja Euroopa ühenduste institutsioonide poolt kehtestatud nimetatud personalieeskirjade ning teenistustingimuste ühised rakendussätted. Vajalikud üksikasjalikud rakenduseeskirjad kehtestab haldusnõukogu kokkuleppel komisjoniga.

2.   Ilma et see piiraks artikli 30 kohaldamist, kasutab agentuur oma töötajate suhtes neid volitusi, mis on antud ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule personalieeskirjadega ja muude teenistujate teenistustingimustega.

3.   Agentuuri töötajateks on komisjoni poolt sinna ajutiselt ametisse nimetatud või lähetuse korras määratud ametnikud ja muud agentuuri ülesannete täitmiseks tööle võetud teenistujad.

Agentuur võib samuti ajutiselt tööle võtta liikmesriikide poolt lähetatud töötajaid.

Artikkel 20

Privileegid ja immuniteedid

Agentuuri suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli.

Artikkel 21

Vastutus

1.   Agentuuri lepingulist vastutust reguleerib asjaomase lepingu suhtes kohaldatav õigus.

2.   Euroopa Kohtu pädevusse kuulub otsuste tegemine vastavalt agentuuri sõlmitud lepingus sisalduvale vahekohtuklauslile.

3.   Lepinguvälise vastutuse korral hüvitab agentuur vastavalt liikmesriikide seaduste ühistele üldpõhimõtetele kõik kahjud, mida agentuur või selle töötajad oma kohustuste täitmisel on tekitanud. Kõikide selliste kahjude hüvitamisega seotud vaidluste lahendamine kuulub Euroopa Kohtu pädevusse.

4.   Agentuuri töötajate isiklik vastutus agentuuri ees on reguleeritud personalieeskirjade või töötajate suhtes kohaldatavate teenistustingimuste sätetega.

Artikkel 22

Keeled

1.   Agentuurile kohaldatakse 15. aprilli 1958. aasta määruse nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled, (10) sätteid.

2.   Agentuuri toimimiseks vajalikke tõlketeenuseid osutab Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskus.

Artikkel 23

Haldusnõukogu moodustamine ja volitused

1.   Agentuuril on haldusnõukogu.

2.   Haldusnõukogu ülesanneteks on:

| a) | nimetada ametisse ja vabastada ametist tegevdirektor vastavalt artiklile 30; |
| --- | --- |

a)

nimetada ametisse ja vabastada ametist tegevdirektor vastavalt artiklile 30;

| b) | võtta iga aasta 30. aprilliks vastu agentuuri eelmise aasta tegevusaruanne ja edastada see Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ja liikmesriikidele. Aruanne avalikustatakse; |
| --- | --- |

b)

võtta iga aasta 30. aprilliks vastu agentuuri eelmise aasta tegevusaruanne ja edastada see Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ja liikmesriikidele. Aruanne avalikustatakse;

| c) | võtta komisjoni ja liikmesriikide arvamusi arvesse võttes iga aasta 31. oktoobriks vastu agentuuri järgmise aasta tööprogramm ja edastada see Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja liikmesriikidele;
  Tööprogramm sisaldab agentuuri prioriteete. Selles on esikohal agentuuri kontrolli- ja järelevalveprogrammidega seotud kohustused. Tööprogramm võetakse vastu, ilma et see piiraks ühenduse iga-aastast eelarvemenetlust. Kui komisjon 30 päeva jooksul pärast tööprogrammi vastuvõtmist teatab, et ei ole sellega nõus, vaatab haldusnõukogu programmi uuesti läbi ja võtab selle koos võimalike parandustega vastu teistkordsel lugemisel kahe kuu jooksul; |
| --- | --- |

c)

võtta komisjoni ja liikmesriikide arvamusi arvesse võttes iga aasta 31. oktoobriks vastu agentuuri järgmise aasta tööprogramm ja edastada see Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja liikmesriikidele;

Tööprogramm sisaldab agentuuri prioriteete. Selles on esikohal agentuuri kontrolli- ja järelevalveprogrammidega seotud kohustused. Tööprogramm võetakse vastu, ilma et see piiraks ühenduse iga-aastast eelarvemenetlust. Kui komisjon 30 päeva jooksul pärast tööprogrammi vastuvõtmist teatab, et ei ole sellega nõus, vaatab haldusnõukogu programmi uuesti läbi ja võtab selle koos võimalike parandustega vastu teistkordsel lugemisel kahe kuu jooksul;

| d) | võtta enne rahandusaasta algust vastu agentuuri lõplik eelarve, viies selle vajadusel vastavusse ühenduse dotatsiooni ja mistahes muude agentuuri tuludega; |
| --- | --- |

d)

võtta enne rahandusaasta algust vastu agentuuri lõplik eelarve, viies selle vajadusel vastavusse ühenduse dotatsiooni ja mistahes muude agentuuri tuludega;

| e) | täita vastavalt artiklitele 35, 36 ja 38 oma agentuuri eelarvega seotud ülesandeid; |
| --- | --- |

e)

täita vastavalt artiklitele 35, 36 ja 38 oma agentuuri eelarvega seotud ülesandeid;

| f) | teostada distsiplinaarvõimu tegevdirektori üle; |
| --- | --- |

f)

teostada distsiplinaarvõimu tegevdirektori üle;

| g) | kehtestada töökord, milles võidakse vajadusel ette näha haldusnõukogu allkomiteede moodustamine; |
| --- | --- |

g)

kehtestada töökord, milles võidakse vajadusel ette näha haldusnõukogu allkomiteede moodustamine;

| h) | kehtestada agentuuri ülesannete täitmiseks vajalikke menetlusi. |
| --- | --- |

h)

kehtestada agentuuri ülesannete täitmiseks vajalikke menetlusi.

Artikkel 24

Haldusnõukogu koosseis

1.   Haldusnõukogusse kuuluvad liikmesriikide esindajad ja kuus komisjoni esindajat. Igal liikmesriigil on õigus nimetada üks esindaja. Liikmesriigid ja komisjon nimetavad igale esindajale ühe asendusliikme, kes asendab haldusnõukogu liiget tema äraolekul.

2.   Nõukogu liikmete nimetamisel lähtutakse nende kalapüügi kontrolli- ja inspekteerimisalaste teadmiste ja kogemuste tasemest.

3.   Iga nõukogu liikme ametiaeg on viis aastat alates nimetamise kuupäevast. Sama isikut võib ametisse tagasi nimetada.

Artikkel 25

Haldusnõukogu esimees

1.   Haldusnõukogu valib komisjoni esindajate seast esimehe. Haldusnõukogu valib oma liikmete seast aseesimehe. Aseesimees asub automaatselt täitma esimehe kohustusi, kui viimane ise ei saa neid täita.

2.   Esimehe ja aseesimehe ametiaeg on kolm aastat ning lõpeb nende liikmesuse lõppemisega haldusnõukogus. Sama isikut võib ühe korra ametisse tagasi valida.

Artikkel 26

Koosolekud

1.   Haldusnõukogu koosoleku kutsub kokku esimees. Esimees määrab koosoleku päevakorra, võttes seejuures arvesse haldusnõukogu liikmete ja tegevdirektori ettepanekuid.

2.   Tegevdirektor ja nõuandva kogu nimetatud esindaja osalevad küsimuste arutamisel ilma hääleõiguseta.

3.   Haldusnõukogu korralised koosolekud toimuvad vähemalt kord aastas. Lisaks tuleb haldusnõukogu kokku esimehe kutsel, komisjoni või ühe kolmandiku haldusnõukogus esindatud liikmesriikide taotlusel.

4.   Konfidentsiaalse küsimuse või huvide konflikti korral võib haldusnõukogu võtta vastu otsuse arutada teatud päevakorraküsimusi nõuandva kogu poolt määratud esindaja juuresolekuta. Käesoleva sätte kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad võib kehtestada töökorras.

5.   Haldusnõukogu võib kutsuda vaatlejatena oma koosolekutele kõiki isikuid, kelle seisukoht võib talle huvi pakkuda.

6.   Haldusnõukogu liikmed võivad kasutada nõustajate või ekspertide abi, kui nende töökorra sätetest ei tulene teisiti.

7.   Agentuur moodustab haldusnõukogu sekretariaadi.

Artikkel 27

Hääletamine

1.   Haldusnõukogu võtab otsused vastu absoluutse häälteenamusega.

2.   Igal liikmel on üks hääl. Liikme puudumise korral võib tema asendaja teostada tema hääleõigust.

3.   Töökorraga kehtestatakse üksikasjalikum hääletamiskord, eelkõige ühe liikme teise liikme nimel tegutsemise tingimused ning vajadusel nõuded kvoorumi kohta.

Artikkel 28

Huvide deklaratsioon

Haldusnõukogu liikmed esitavad huvide deklaratsiooni, milles tunnistavad nende sõltumatust kahjustavate huvide puudumist või selliste otseste või kaudsete huvide olemasolu, mida võib pidada nende sõltumatust kahjustavaks. Nimetatud deklaratsioonid esitatakse kirjalikult kord aastas või siis, kui päevakorraküsimus võib põhjustada huvide konflikti. Viimasel juhul ei osale asjaomane liige selliste küsimuste hääletamisel.

Artikkel 29

Tegevdirektori kohustused ja volitused

1.   Agentuuri tööd juhib tegevdirektor. Ilma et see piiraks vastavalt kas komisjoni või haldusnõukogu pädevust, ei küsi tegevdirektor üheltki valitsus- või muult asutuselt juhtnööre ega tegutse selliste juhtnööride kohaselt.

2.   Oma ülesandeid täites viib tegevdirektor ellu ühise kalanduspoliitika põhimõtteid.

3.   Tegevdirektoril on järgmised kohustused ja volitused:

| a) | tegevdirektor koostab tööprogrammi projekti ja esitab selle pärast komisjoni ja liikmesriikidega konsulteerimist haldusnõukogule. Ta võtab käesoleva määruse, selle rakenduseeskirjade ja mis tahes kehtivate seadustega piirides tarvitusele abinõud tööprogrammi täitmiseks; |
| --- | --- |

a)

tegevdirektor koostab tööprogrammi projekti ja esitab selle pärast komisjoni ja liikmesriikidega konsulteerimist haldusnõukogule. Ta võtab käesoleva määruse, selle rakenduseeskirjade ja mis tahes kehtivate seadustega piirides tarvitusele abinõud tööprogrammi täitmiseks;

| b) | ta võtab agentuuri toimimiseks ja selle töö korraldamiseks vastavalt käesoleva määruse sätetele kõiki vajalikke meetmeid, kaasa arvatud organisatsioonisiseste administratiivjuhendite vastuvõtmine ja teatiste avaldamine; |
| --- | --- |

b)

ta võtab agentuuri toimimiseks ja selle töö korraldamiseks vastavalt käesoleva määruse sätetele kõiki vajalikke meetmeid, kaasa arvatud organisatsioonisiseste administratiivjuhendite vastuvõtmine ja teatiste avaldamine;

| c) | tegevdirektor võtab kõik vajalikud meetmed, kaasa arvatud II ja III peatükist tulenevaid agentuuri kohustusi puudutavate otsuste vastuvõtmine, sealhulgas kontrolli- ja inspekteerimisvahendite prahtimine ja ekspluateerimine ning teabevõrgustiku käitlemine; |
| --- | --- |

c)

tegevdirektor võtab kõik vajalikud meetmed, kaasa arvatud II ja III peatükist tulenevaid agentuuri kohustusi puudutavate otsuste vastuvõtmine, sealhulgas kontrolli- ja inspekteerimisvahendite prahtimine ja ekspluateerimine ning teabevõrgustiku käitlemine;

| d) | tegevdirektor reageerib vastavalt artiklitele 6, 7 ja 15 komisjoni taotlustele ja liikmesriikide abitaotlustele; |
| --- | --- |

d)

tegevdirektor reageerib vastavalt artiklitele 6, 7 ja 15 komisjoni taotlustele ja liikmesriikide abitaotlustele;

| e) | ta seab sisse tõhusa järelevalve süsteemi, mis võimaldab agentuuri saavutusi tegevussihtidega võrrelda. Selle põhjal koostab tegevdirektor igal aastal esialgse üldaruande ning esitab selle haldusnõukogule. Ta kehtestab korralise hindamise menetluse, mis vastab tunnustatud kutsestandarditele; |
| --- | --- |

e)

ta seab sisse tõhusa järelevalve süsteemi, mis võimaldab agentuuri saavutusi tegevussihtidega võrrelda. Selle põhjal koostab tegevdirektor igal aastal esialgse üldaruande ning esitab selle haldusnõukogule. Ta kehtestab korralise hindamise menetluse, mis vastab tunnustatud kutsestandarditele;

| f) | ta rakendab agentuuri töötajate suhtes artikli 19 lõikes 2 sätestatud õigusi; |
| --- | --- |

f)

ta rakendab agentuuri töötajate suhtes artikli 19 lõikes 2 sätestatud õigusi;

| g) | ta koostab vastavalt artiklile 35 agentuuri tulu- ja kuluprognoosid ning korraldab vastavalt artiklile 36 agentuuri eelarve täitmist. |
| --- | --- |

g)

ta koostab vastavalt artiklile 35 agentuuri tulu- ja kuluprognoosid ning korraldab vastavalt artiklile 36 agentuuri eelarve täitmist.

4.   Tegevdirektor annab oma tegevusest aru haldusnõukogule.

Artikkel 30

Tegevdirektori ametisse nimetamine ja ametist vabastamine

1.   Tegevdirektori nimetab tema võimete ja vastavate dokumenteeritud ühise kalanduspoliitika ja kalanduse kontrolli- ja inspekteerimisalalaste kogemuste põhjal ametisse haldusnõukogu vähemalt kahe kandidaadi seast, kelle komisjon on välja pakkunud Euroopa Liidu Teatajas ja mujal ametikoha kohta avaldatud teatele järgnenud valikumenetluse põhjal.

2.   Haldusnõukogul on õigus tegevdirektor ametist vabastada. Nõukogu arutab kõnealust küsimust komisjoni või ühe kolmandiku nõukogu liikmete taotlusel.

3.   Haldusnõukogu võtab vastu otsused lõigete 1 ja 2 alusel nõukogu liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega.

4.   Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat. Tema ametiaega võib komisjoni ettepanekul pikendada järgnevaks viieks aastaks ning see otsus peab olema heaks kiidetud haldusnõukogu liikmete kahekolmandikulise häälteeenamusega.

Artikkel 31

Nõuandev kogu

1.   Nõuandev kogu koosneb määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 31 kohaselt piirkondlike nõuandvate kogude esindajatest põhimõttel, et iga piirkondlik nõuandev kogu määrab ühe esindaja. Esindajat võib asendada samal ajal ametisse nimetatud asendusesindaja.

2.   Nõuandva kogu liige ei või olla haldusnõukogu liige.

Nõuandev kogu nimetab ühe oma liikme osalema haldusnõukogu küsimuste arutamisel ilma hääleõiguseta.

3.   Nõuandev kogu nõustab tegevdirektorit tema käesolevast määrusest tulenevate kohuste täitmisel.

4.   Nõuandva kogu esimeheks on tegevdirektor. Esimees kutsub nõuandva kogu kokku vähemalt üks kord aastas.

5.   Agentuur annab nõuandvale kogule vajalikku logistilist abi ning tagab koosolekuteks sekretariaaditeenused.

6.   Haldusnõukogu liikmed võivad osaleda nõuandva kogu koosolekutel.

Artikkel 32

Läbipaistvus ja teabevahetus

1.   Agentuuri valduses olevate dokumentide suhtes kehtib määrus (EÜ) nr 1049/2001.

2.   Haldusnõukogu kehtestab kuue kuu jooksul pärast oma esimest koosolekut määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad.

3.   Agentuur võib enda tegevusvaldkondade küsimustes omal algatusel teavet edastada. Eelkõige tagab ta, et avalikkus ja huvitatud isikud saaksid kiiresti erapooletut, usaldusväärset ja hõlpsasti arusaadavat teavet tema töö kohta.

4.   Haldusnõukogu kehtestab lõike 3 kohaldamiseks vajalikud sise-eeskirjad.

5.   Agentuuri poolt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 8 kohaselt tehtud otsused võivad vastavalt EÜ asutamislepingu artiklitele 195 ja 230 anda alust kaebuse esitamiseks ombudsmanile või Euroopa Kohtusse pöördumiseks.

6.   Komisjoni ja agentuuri poolt käesoleva määruse kohaselt kogutava teabe suhtes kehtib määrus (EÜ) nr 45/2001.

Artikkel 33

Konfidentsiaalsus

1.   Haldusnõukogu liikmete, tegevdirektori ja agentuuri töötajate suhtes kehtivad ka pärast töölepingu lõppemist asutamislepingu artikliga 287 sätestatud konfidentsiaalsusnõuded.

2.   Haldusnõukogu kehtestab sise-eeskirjad lõikes 1 viidatud konfidentsiaalsusnõuete täitmiseks.

Artikkel 34

Juurdepääs teabele

1.   Komisjonil on piiranguteta juurdepääs kogu agentuuri poolt kogutavale teabele. Agentuur esitab komisjonile viimase palvel ja komisjoni poolt osundatud kujul mistahes teavet ja hinnanguid sellele teabele.

2.   Agentuuri mis tahes tegevusega seotud liikmesriikidel on seoses asjaomase meetmega juurdepääs agentuuri poolt kogutud teabele tingimustel, mida võib kehtestada määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 sätestatud korras.

V PEATÜKK

FINANTSSÄTTED

Artikkel 35

Eelarve

1.   Agentuuri tuludeks on:

| a) | ühenduse toetus, mis kantakse Euroopa Liidu üldeelarve komisjoni eelarvejakku; |
| --- | --- |

a)

ühenduse toetus, mis kantakse Euroopa Liidu üldeelarve komisjoni eelarvejakku;

| b) | tasu agentuuri poolt artikli 6 kohaselt liikmesriikidele osutatavate teenuste eest; |
| --- | --- |

b)

tasu agentuuri poolt artikli 6 kohaselt liikmesriikidele osutatavate teenuste eest;

| c) | väljaannete müügist, koolitusest ja/või muudest agentuuri teenustest saadav tulu. |
| --- | --- |

c)

väljaannete müügist, koolitusest ja/või muudest agentuuri teenustest saadav tulu.

2.   Agentuuri kuludeks on personali-, haldus- ja tegevuskulud ja kulud infrastruktuurile.

3.   Tegevdirektor koostab agentuuri järgmise rahandusaasta tulude ja kulude kalkulatsiooni eelnõu ja esitab selle koos ametikohtade loendi projektiga haldusnõukogule.

4.   Tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.

5.   Igal aastal koostab haldusnõukogu tulude ja kulude kalkulatsiooni eelnõu põhjal agentuuri järgmise rahandusaasta tulude ja kulude kalkulatsiooni.

6.   Nimetatud kalkulatsiooni koos ametikohtade loendi projekti ja esialgse tööprogrammiga esitab haldusnõukogu komisjonile hiljemalt 31. märtsiks.

7.   Komisjon esitab tulude ja kulude kalkulatsiooni eelnõu koos Euroopa Liidu üldeelarve esialgse projektiga Euroopa Parlamendile ja nõukogule (“eelarvepädevatele institutsioonidele”).

8.   Kalkulatsiooni põhjal kannab komisjon Euroopa Liidu üldeelarve esialgsesse projekti arvestuslikud summad, mida ta ametikohtade loendi ja üldeelarvest eraldatava toetussumma jaoks vajalikuks peab, ja esitab üldeelarve vastavalt asutamislepingu artiklile 272 eelarvepädevale institutsioonile.

9.   Eelarvepädev institutsioon kinnitab agentuuri jaoks ettenähtud assigneeringud. Eelarvepädev institutsioon kinnitab agentuuri ametikohtade loendi.

10.   Eelarve võtab vastu haldusnõukogu. Eelarve lõplik kinnitamine toimub pärast Euroopa Liidu üldeelarve lõplikku vastuvõtmist. Vajadusel kohandatakse eelarvet vastavalt üldeelarvele.

11.   Haldusnõukogu teatab eelarvepädevale institutsioonile võimalikult kiiresti oma mis tahes projektide, mis võivad eelarvet oluliselt mõjutada, teostamise kavatsusest, eelkõige projektidest, mis on seotud varadega (näiteks hoonete rentimine või müük). Ta teavitab sellest komisjoni.

12.   Kui eelarvepädev institutsioon on teatanud, et kavatseb esitada oma arvamuse, edastab ta vastava arvamuse haldusnõukogule kuue nädala jooksul pärast projektist teavitamise kuupäeva.

Artikkel 36

Eelarve täitmine ja kontroll

1.   Agentuuri eelarve täitmise eest vastutab tegevdirektor.

2.   Pärast rahandusaasta lõppu esitab agentuuri pearaamatupidaja hiljemalt 1. märtsiks esialgse raamatupidamisaruande koos lõppenud rahandusaasta eelarve täitmise ja finantsjuhtimise aruandega komisjoni pearaamatupidajale. Komisjoni pearaamatupidaja konsolideerib institutsioonide ja detsentraliseeritud asutuste esialgsed raamatupidamisandmed vastavalt 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (“finantsmäärus”), (11) artiklile 128.

3.   Hiljemalt 31. märtsiks pärast rahandusaasta lõppu esitab komisjoni pearaamatupidaja kontrollikojale agentuuri esialgse raamatupidamisaruande koos lõppenud rahandusaasta eelarve täitmise ja finantsjuhtimise aruandega. Rahandusaasta eelarve täitmise ja finantsjuhtimise aruanne saadetakse ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

4.   Kui tegevdirektor on vastavalt finantsmääruse artiklile 129 saanud kontrollikoja märkused agentuuri esialgsele raamatupidamisaruandele, koostab ta omal vastutusel agentuuri lõpliku raamatupidamisaruande ja edastab selle arvamuse saamiseks haldusnõukogule.

5.   Haldusnõukogu esitab agentuuri lõpliku raamatupidamisaruande kohta oma arvamuse.

6.   Hiljemalt järgneva aasta 1. juuliks saadab tegevdirektor lõpliku raamatupidamisaruande koos haldusnõukogu arvamusega Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale.

7.   Lõplik raamatupidamisaruanne avaldatakse.

8.   Agentuur kehtestab siseauditi ülesande, mida tuleb täita asjakohaste rahvusvaheliste standardite kohaselt.

9.   Tegevdirektor saadab kontrollikoja märkustele vastuse hiljemalt 30. septembriks. Tegevdirektor edastab selle vastuse ka haldusnõukogule.

10.   Tegevdirektor esitab Euroopa Parlamendile viimase palvel kõik kõnesoleva rahandusaasta eelarve täitmise aruande kinnitamismenetluse ladusaks läbiviimiseks vajalikud andmed vastavalt finantsmääruse artikli 146 lõikes 3 sätestatule.

11.   Nõukogu soovituse põhjal edastab Euroopa Parlament enne ülejärgmise aasta 30. aprilli agentuuri tegevdirektorile kõnesoleva aasta eelarve täitmise aruande kinnitamise teate.

Artikkel 37

Pettuste tõkestamine

1.   Pettuste, korruptsiooni ja muu õigusvastase tegevusega võitlemiseks kohaldatakse agentuuri suhtes piiranguteta määruse (EÜ) nr 1073/1999 sätteid.

2.   Agentuur ühineb 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega OLAFi sisejuurdluste kohta ja väljastab koheselt asjakohased sätted kõigile oma töötajatele.

3.   Rahastamist puudutavates otsustes ja asjaomastes rakenduslepetes ja -vahendites sätestatakse selgelt, et kontrollikoda ja OLAF võivad vajaduse korral agentuuri finantsvahendite saajaid ja nende jaotamise eest vastutajaid kohapeal kontrollida.

Artikkel 38

Finantssätted

Komisjoni nõusoleku ja kontrollikoja arvamuse saamise järel võtab haldusnõukogu vastu agentuuri finantseeskirjad. Eeskirjad ei tohi lahkneda komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusest (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (12) välja arvatud juhul kui see on agentuuri tegevuse jaoks konkreetselt vajalik ja komisjon on eelnevalt selleks nõusoleku andnud.

VIPEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 39

Hindamine

1.   Haldusnõukogu korraldab käesoleva määruse täitmise hindamise sõltumatu väljaspoolse hindaja poolt viie aasta jooksul alates päevast, mil agentuur alustab oma ülesannete täitmist, ja edaspidi kord iga viie aasta tagant. Komisjon võimaldab agentuuril kasutada mis tahes teavet, mida agentuur peab hindamise jaoks vajalikuks.

2.   Igal hindamisel hinnatakse käesoleva määruse mõju, agentuuri ja tema töömeetodite kasulikkust, asjakohasust ja tulemuslikkust ja seda, mil määral agentuur aitab kaasa ühise kalanduspoliitika raames kehtestatud eeskirjade võimalikult põhjalikule täitmisele. Haldusnõukogu annab pärast asjaomaste isikutega konsulteerimist kokkuleppel komisjoniga välja konkreetsed juhised.

3.   Haldusnõukogu saab hindamisaruande ja edastab komisjonile oma soovitused muudatuste tegemiseks käesolevas määruses, agentuuris ja tema töömeetodites. Komisjon edastab hindamistulemused ja soovitused Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning avalikustab need.

Artikkel 40

Agentuuri tegevuse algus

Agentuur alustab tööd kaheteistkümne kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

Artikkel 41

Muudatus

Määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikkel 34c asendatakse järgmisega:

“Artikkel 34c

1.   Komisjon määrab artiklis 36 sätestatud korras ja koos asjaomaste liikmesriikidega, millistes kahe või enama liikmesriigi poolt kasutatavates kalapüügipiirkondades korraldatakse kontrolli- ja inspekteerimisalaseid eriprogramme, sealhulgas selliseid programme reguleerivad tingimused.

Kontrolli- ja inspekteerimisalases eriprogrammis määratletakse selle programmiga hõlmatud kahe või enama liikmesriigi poolt kasutatavad kalapüügipiirkonnad ja neis kehtivad tingimused.

Igas kontrolli- ja inspekteerimisalases eriprogrammis sõnastatakse programmi eesmärgid, ühised prioriteedid ja menetlused ning kontrolli- ja inspekteerimistegevuste kontrollnäitajad, iga meetme eeldatavad tulemused ja strateegia selle tagamiseks, et kontrolli- ja inspekteerimistegevused oleksid ühtsed, tulemuslikud ja võimalikult ökonoomsed. Igas programmis määratletakse sellega seotud liikmesriigid.

Kontrolli- ja inspekteerimisalase eriprogrammi kestus ei või ületada kolme aastat või nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta (13) artikli 5 kohaselt vastu võetud taastootmiskavas või sama määruse artikli 6 kohaselt vastu võetud majandamiskavas selleks määratud tähtaega.

Kontrolli- ja inspekteerimisalaseid eriprogramme viivad ellu asjaosalised liikmesriigid ühiskasutuskavade põhjal, mis koostatakse vastavalt nõukogu 26. aprilli 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 768/2005, millega moodustatakse Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem. (14)

2.   Vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 27 lõikele 4 kontrollib ja hindab komisjon iga kontrolli- ja inspekteerimisalase eriprogrammi täitmist ja annab tulemustest aru Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Artikkel 42

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 26. aprill 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

F. BODEN

---

(1)  23. veebruari 2005 otsus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

2

(3)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1954/2003 (ELT L 289, 7.11.2003, lk 1).

3

(4)  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

4

(5)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

5

(6)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

6

(7)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 15.

7

(8)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

8

(9)  EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 723/2004 (ELT L 124, 27.4.2004, lk 1).

9

(10)  EÜT 17, 6.10.1958, lk 385/58.

10

(11)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

11

(12)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

12

(13)  EÜT L 358, 21.12.2002, lk 59.

13

(14)  ELT L 128, 21.5.2005, lk 1.”

14

---

| 21.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 128/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 128/15

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 769/2005,

20. mai 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatavapuu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 21. mail 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. mai 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 20. mai 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 93,8 |
| 204 | 82,6 |
| 212 | 97,2 |
| 999 | 91,2 |
| 0707 00 05 | 052 | 124,5 |
| 204 | 51,2 |
| 999 | 87,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 85,2 |
| 624 | 50,3 |
| 999 | 67,8 |
| 0805 10 20 | 052 | 41,7 |
| 204 | 37,7 |
| 212 | 55,7 |
| 220 | 44,3 |
| 388 | 50,1 |
| 400 | 42,8 |
| 528 | 45,4 |
| 624 | 58,6 |
| 999 | 47,0 |
| 0805 50 10 | 388 | 65,6 |
| 400 | 69,6 |
| 528 | 59,4 |
| 624 | 61,7 |
| 999 | 64,1 |
| 0808 10 80 | 388 | 87,9 |
| 400 | 116,3 |
| 404 | 78,7 |
| 508 | 60,8 |
| 512 | 69,6 |
| 524 | 57,3 |
| 528 | 68,5 |
| 720 | 70,9 |
| 804 | 94,0 |
| 999 | 78,2 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

93,8

204

82,6

212

97,2

999

91,2

0707 00 05

052

124,5

204

51,2

999

87,9

0709 90 70

052

85,2

624

50,3

999

67,8

0805 10 20

052

41,7

204

37,7

212

55,7

220

44,3

388

50,1

400

42,8

528

45,4

624

58,6

999

47,0

0805 50 10

388

65,6

400

69,6

528

59,4

624

61,7

999

64,1

0808 10 80

388

87,9

400

116,3

404

78,7

508

60,8

512

69,6

524

57,3

528

68,5

720

70,9

804

94,0

999

78,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 21.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 128/17 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 128/17

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 770/2005,

20. mai 2005,

impordisertifikaatide kohta seoses veiselihasektori toodetega, mis on pärit Botswanast, Keeniast, Madagaskarilt, Svaasimaalt, Zimbabwest ja Namiibiast

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1254/1999 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse nõukogu 10. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2286/2002, millega kehtestati kord, mida kohaldatakse põllumajandustoodete ja -kaupade suhtes, mis on saadud teatavatest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidest (AKV riigid) pärit põllumajandustoodete töötlemisel, ja tunnistati kehtetuks määrus (EÜ) nr 1706/98, (2)

võttes arvesse komisjoni 19. detsembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2247/2003, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2286/2002 (Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidest (AKV riikidest) pärit põllumajandussaaduste töötlemisel saadud põllumajandustoodete ja -kaupade suhtes kohaldatava korra kohta) rakenduseeskirjad veiselihasektoris, (3) eriti selle artiklit 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 2247/2003 artikliga 1 nähakse ette võimalus välja anda impordisertifikaate veiselihasektori toodetele, mis on pärit Botswanast, Keeniast, Madagaskarilt, Svaasimaalt, Zimbabwest ja Namiibiast. Siiski peab import toimuma igale eksportivale kolmandale riigile ettenähtud koguste piires. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 2247/2003 artikliga 1 nähakse ette võimalus välja anda impordisertifikaate veiselihasektori toodetele, mis on pärit Botswanast, Keeniast, Madagaskarilt, Svaasimaalt, Zimbabwest ja Namiibiast. Siiski peab import toimuma igale eksportivale kolmandale riigile ettenähtud koguste piires.

| (2) | Sertifikaatide taotluste maht, mis esitati konditustatud liha kohta 1.–10. mail 2005 vastavalt määrusele (EÜ) nr 2247/2003, ei ületa Botswanast, Keeniast, Madagaskarilt, Svaasimaalt, Zimbabwest ja Namiibiast pärit toodete puhul nende riikide saadaolevate koguste hulka. Seega on võimalik anda impordisertifikaadid taotletud kogustele. |
| --- | --- |

(2)

Sertifikaatide taotluste maht, mis esitati konditustatud liha kohta 1.–10. mail 2005 vastavalt määrusele (EÜ) nr 2247/2003, ei ületa Botswanast, Keeniast, Madagaskarilt, Svaasimaalt, Zimbabwest ja Namiibiast pärit toodete puhul nende riikide saadaolevate koguste hulka. Seega on võimalik anda impordisertifikaadid taotletud kogustele.

| (3) | Kogused, mille kohta sertifikaate saab taotleda alates 1. juunist 2005, tuleb kehtestada koguhulga 52 100 t piires. |
| --- | --- |

(3)

Kogused, mille kohta sertifikaate saab taotleda alates 1. juunist 2005, tuleb kehtestada koguhulga 52 100 t piires.

| (4) | Tuleks meenutada, et käesolev määrus ei piira nõukogu 12. detsembri 1972. aasta direktiivi 72/462/EMÜ (sanitaarprobleemide ja sanitaarkorra kohta kolmandatest riikidest pärit veiste, sigade, lammaste ja kitsede ning värske liha või lihatoodete importimisel) (4) rakendamist, |
| --- | --- |

(4)

Tuleks meenutada, et käesolev määrus ei piira nõukogu 12. detsembri 1972. aasta direktiivi 72/462/EMÜ (sanitaarprobleemide ja sanitaarkorra kohta kolmandatest riikidest pärit veiste, sigade, lammaste ja kitsede ning värske liha või lihatoodete importimisel) (4) rakendamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Järgmised liikmesriigid annavad 21. mail 2005 impordisertifikaadid veiselihasektori toodetele, väljendatuna konditustatud lihana, mis on pärit teatavatest Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidest ning mille kogused ja päritoluriigid on esitatud järgmiselt:

| | Ühendkuningriik:






  — | 30 t, mis on pärit Botswanast, |
| --- | --- | --- |

Ühendkuningriik:

—

30 t, mis on pärit Botswanast,

| — | 800 t, mis on pärit Namiibiast; |
| --- | --- |

—

800 t, mis on pärit Namiibiast;

| | Saksamaa:






  — | 350 t, mis on pärit Botswanast, |
| --- | --- | --- |

Saksamaa:

—

350 t, mis on pärit Botswanast,

| — | 425 t, mis on pärit Namiibiast. |
| --- | --- |

—

425 t, mis on pärit Namiibiast.

Artikkel 2

Litsentsitaotlusi võib määruse (EÜ) nr 2247/2003 artikli 4 lõike 2 kohaselt esitada 2005. aasta mai esimese 10 päeva jooksul järgmiste konditustatud veise- ja vasikaliha koguste kohta:

| Botswana: | 15 606 t, |
| --- | --- |
| Keenia: | 142 t, |
| Madagaskar: | 7 579 t, |
| Svaasimaa: | 3 337 t, |
| Zimbabwe: | 9 100 t, |
| Namiibia: | 9 125 t. |

Botswana:

15 606 t,

Keenia:

142 t,

Madagaskar:

7 579 t,

Svaasimaa:

3 337 t,

Zimbabwe:

9 100 t,

Namiibia:

9 125 t.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub 21. mail 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. mai 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1899/2004 (ELT L 328, 30.10.2004, lk 67).

1

(2)  EÜT L 348, 21.12.2002, lk 5.

2

(3)  ELT L 333, 20.12.2003, lk 37. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1118/2004 (ELT L 217, 17.6.2004, lk 10).

3

(4)  EÜT L 302, 31.12.1972, lk 28. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 807/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 36).

4

---

| 21.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 128/19 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 128/19

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 771/2005,

20. mai 2005,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist, Indoneesiast, Taiwanist, Taist ja Vietnamist pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 384/96, 22 detsember 1995, kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi “algmäärus”), (1) eriti selle artiklit 7,

olles konsulteerinud nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Käesoleva menetluse algatamine

| (1) | 2004. aasta augustis avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teadaande (2) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina”), Indoneesiast, Malaisiast, Filipiinidelt, Taiwanist, Taist ja Vietnamist pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade ühendusse importimise suhtes ning alustas uurimist. |
| --- | --- |

(1)

2004. aasta augustis avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas teadaande (2) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina”), Indoneesiast, Malaisiast, Filipiinidelt, Taiwanist, Taist ja Vietnamist pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade ühendusse importimise suhtes ning alustas uurimist.

| (2) | Menetlus algatati kaebuse põhjal, mille Euroopa Tööstuslike Kinnitusdetailide Instituut (European Industrial Fasteners Institute) esitas selliste ühenduse tootjate nimel, kelle toodang moodustab roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade ühenduse kogutoodangust suure osa, käesoleval juhul rohkem kui 50 %. Kaebus sisaldas tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Menetlus algatati kaebuse põhjal, mille Euroopa Tööstuslike Kinnitusdetailide Instituut (European Industrial Fasteners Institute) esitas selliste ühenduse tootjate nimel, kelle toodang moodustab roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade ühenduse kogutoodangust suure osa, käesoleval juhul rohkem kui 50 %. Kaebus sisaldas tõendeid nimetatud toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks.

2.   Asjaomased isikud ja kontrollkäigud

| (3) | Komisjon andis kaebuse esitanud ühenduse tootjatele, nende ühendusele, teistele ühenduse tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele, tarnijatele ja kasutajatele, keda asi teadaolevalt puudutab, ning eksportivate riikide esindajatele ametlikult teada menetluse algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon andis kaebuse esitanud ühenduse tootjatele, nende ühendusele, teistele ühenduse tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele, tarnijatele ja kasutajatele, keda asi teadaolevalt puudutab, ning eksportivate riikide esindajatele ametlikult teada menetluse algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (4) | Teadaolevate Hiina ja Taiwani eksportivate tootjate ning ühenduse tootjate ja importijate rohkuse tõttu nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring dumpingu ja kahju kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(4)

Teadaolevate Hiina ja Taiwani eksportivate tootjate ning ühenduse tootjate ja importijate rohkuse tõttu nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 17 kohane väljavõtteline uuring dumpingu ja kahju kindlaksmääramiseks.

| (5) | Võimaldamaks Hiina ja Vietnami eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon teadaolevalt asjaga seotud eksportivatele tootjatele ja kahe kõnealuse riigi ametiasutustele taotlusvormid. |
| --- | --- |

(5)

Võimaldamaks Hiina ja Vietnami eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon teadaolevalt asjaga seotud eksportivatele tootjatele ja kahe kõnealuse riigi ametiasutustele taotlusvormid.

| (6) | Komisjon saatis kõikidele teadaolevalt asjaga seotud isikutele küsimustikud ja sai vastused viielt valimisse kuuluvalt Taiwani eksportijalt, neljalt valimisse kuuluvalt ühenduse tootjalt, kahelt valimisse mittevalitud ühenduse tootjalt, kahelt Hiina, kahelt Indoneesia, kahelt Malaisia, kahelt Filipiinide, neljalt Tai ja ühelt Vietnami eksportivalt tootjalt, neljalt valmisse kuuluvalt importijalt, ühelt ühenduse kasutajalt ning ühelt ühenduse varustava tööstuse tarnijalt. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon saatis kõikidele teadaolevalt asjaga seotud isikutele küsimustikud ja sai vastused viielt valimisse kuuluvalt Taiwani eksportijalt, neljalt valimisse kuuluvalt ühenduse tootjalt, kahelt valimisse mittevalitud ühenduse tootjalt, kahelt Hiina, kahelt Indoneesia, kahelt Malaisia, kahelt Filipiinide, neljalt Tai ja ühelt Vietnami eksportivalt tootjalt, neljalt valmisse kuuluvalt importijalt, ühelt ühenduse kasutajalt ning ühelt ühenduse varustava tööstuse tarnijalt.

| (7) | Samuti tegi oma seisukohad kirjalikult teatavaks Saksa importijate/turustajate ühendus (Fachverband des Schrauben-Großhandels e.V.). Kõikidele isikutele, kes taotlesid ärakuulamist määratud tähtaja jooksul ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selleks võimalus. |
| --- | --- |

(7)

Samuti tegi oma seisukohad kirjalikult teatavaks Saksa importijate/turustajate ühendus (Fachverband des Schrauben-Großhandels e.V.). Kõikidele isikutele, kes taotlesid ärakuulamist määratud tähtaja jooksul ja teatasid konkreetsed põhjused, miks neid tuleks ära kuulata, anti selleks võimalus.

| (8) | Komisjon otsis ja kontrollis kogu teavet, mida ta dumpingu, sellest tuleneva kahju ja ühenduse huvide esialgse kindlaksmääramise seisukohast vajalikuks pidas, ning tegi kontrollkäike järgmiste äriühingute valdustesse. | Ühenduse tootjad:







  — | Bontempi Vibo SpA, Brescia, Itaalia |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Komisjon otsis ja kontrollis kogu teavet, mida ta dumpingu, sellest tuleneva kahju ja ühenduse huvide esialgse kindlaksmääramise seisukohast vajalikuks pidas, ning tegi kontrollkäike järgmiste äriühingute valdustesse.

Ühenduse tootjad:

—

Bontempi Vibo SpA, Brescia, Itaalia

| — | Bulnava Srl, Milano/Suello, Itaalia |
| --- | --- |

—

Bulnava Srl, Milano/Suello, Itaalia

| — | Inox Viti Snc, Grumello Del Monte, Itaalia |
| --- | --- |

—

Inox Viti Snc, Grumello Del Monte, Itaalia

| — | Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Saksamaa. |
| --- | --- |

—

Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Saksamaa.

| | Eksportivad tootjad ja sidusettevõtted eksportivates riikides | Hiina






  — | Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang. |
| --- | --- | --- | --- |

Eksportivad tootjad ja sidusettevõtted eksportivates riikides

Hiina

—

Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang.

| | Indoneesia






  — | PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam. |
| --- | --- | --- |

Indoneesia

—

PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam.

| | Malaisia






  — | Tigges Stainless Steel Fasteners (M) Sdn. Bhd., Ipoh, Chemor |
| --- | --- | --- |

Malaisia

—

Tigges Stainless Steel Fasteners (M) Sdn. Bhd., Ipoh, Chemor

| — | Tong Heer Fasteners Co. Sdn., Bhd, Penang. |
| --- | --- |

—

Tong Heer Fasteners Co. Sdn., Bhd, Penang.

| | Filipiinid






  — | Rosario Fasteners Corporation, Cavite |
| --- | --- | --- |

Filipiinid

—

Rosario Fasteners Corporation, Cavite

| — | Philshin Works Corporation, Cavite. |
| --- | --- |

—

Philshin Works Corporation, Cavite.

| | Taiwan






  — | Arrow Fasteners Co. Ltd ja selle sidusettevõte Header Plan Co. Inc., Taipei |
| --- | --- | --- |

Taiwan

—

Arrow Fasteners Co. Ltd ja selle sidusettevõte Header Plan Co. Inc., Taipei

| — | Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan |
| --- | --- |

—

Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan

| — | Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung |
| --- | --- |

—

Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung

| — | Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd ja selle sidusettevõted Tong Jou Enterprise Co. Ltd ning Winlink Fasteners Co., Ltd, Kaohsiung |
| --- | --- |

—

Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd ja selle sidusettevõted Tong Jou Enterprise Co. Ltd ning Winlink Fasteners Co., Ltd, Kaohsiung

| — | Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan. |
| --- | --- |

—

Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan.

| | Tai






  — | A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya |
| --- | --- | --- |

Tai

—

A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya

| — | Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn |
| --- | --- |

—

Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn

| — | Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn |
| --- | --- |

—

Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn

| — | Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn. |
| --- | --- |

—

Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn.

| | Ühenduses asuv sidusimportija






  — | Tigges GmbH & Co. KG, Wuppertal, Germany. |
| --- | --- | --- |

Ühenduses asuv sidusimportija

—

Tigges GmbH & Co. KG, Wuppertal, Germany.

| (9) | Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2003 kuni 30. juunini 2004 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2001 kuni 30. juunini 2004 (edaspidi “vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(9)

Dumpingu uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2003 kuni 30. juunini 2004 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2001 kuni 30. juunini 2004 (edaspidi “vaatlusalune periood”).

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Üldist

| (10) | Roostevabast terasest kinnitusdetailid (edaspidi “kinnitusdetailid”) ja nende osad on roostevabast terasest poldid, mutrid ja kruvid, mida kasutatakse kahe või enama elemendi mehaaniliseks ühendamiseks. Kruvid on keermestatud varvapinnaga kinnitusdetailid. Neid saab kasutada kas ilma ühegi teise osata ja kinnitada puitu (puidukruvid) või lehtmetalli (plekikruvid) või kombineerida mutri ja seibidega, et moodustuks polt. Kruvisid on erineva peakuju (ümar-, nõgus-, lame- ja kuuskantpea jne), varvapikkuse ja läbimõõduga. Varb võib olla täielikult või osaliselt keermestatud. Kinnitusdetaile kasutatakse mitmesugustes tööstusharudes ja neil on väga erinevad lõppkasutusalad, mille puhul on vajalikud nii atmosfäärikorrosiooni kui ka keemilise korrosiooni kindlus ja võib olla oluline ka hügieen, näiteks toiduainete töötlemis- ja hoiustamisseadmete, keemiatööstuse tootmisettevõtete, meditsiiniseadmete tootmise, avalike kohtade valgustusseadmete, laevaehituse jmt puhul. |
| --- | --- |

(10)

Roostevabast terasest kinnitusdetailid (edaspidi “kinnitusdetailid”) ja nende osad on roostevabast terasest poldid, mutrid ja kruvid, mida kasutatakse kahe või enama elemendi mehaaniliseks ühendamiseks. Kruvid on keermestatud varvapinnaga kinnitusdetailid. Neid saab kasutada kas ilma ühegi teise osata ja kinnitada puitu (puidukruvid) või lehtmetalli (plekikruvid) või kombineerida mutri ja seibidega, et moodustuks polt. Kruvisid on erineva peakuju (ümar-, nõgus-, lame- ja kuuskantpea jne), varvapikkuse ja läbimõõduga. Varb võib olla täielikult või osaliselt keermestatud. Kinnitusdetaile kasutatakse mitmesugustes tööstusharudes ja neil on väga erinevad lõppkasutusalad, mille puhul on vajalikud nii atmosfäärikorrosiooni kui ka keemilise korrosiooni kindlus ja võib olla oluline ka hügieen, näiteks toiduainete töötlemis- ja hoiustamisseadmete, keemiatööstuse tootmisettevõtete, meditsiiniseadmete tootmise, avalike kohtade valgustusseadmete, laevaehituse jmt puhul.

2.   Vaatlusalune toode

| (11) | Kinnitusdetaile, st roostevabast terasest polte, mutreid ja kruvisid, mida kasutatakse kahe või enama elemendi mehaaniliseks ühendamiseks, deklareeritakse tavaliselt CN-koodide 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61, 7318 15 70 ja 7318 16 30 all. Kinnitusdetailide liike on palju, neist igaühel on eriomased füüsilised ja tehnilised omadused ning neid iseloomustab nende valmistamiseks kasutatud roostevaba terase kvaliteet. |
| --- | --- |

(11)

Kinnitusdetaile, st roostevabast terasest polte, mutreid ja kruvisid, mida kasutatakse kahe või enama elemendi mehaaniliseks ühendamiseks, deklareeritakse tavaliselt CN-koodide 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61, 7318 15 70 ja 7318 16 30 all. Kinnitusdetailide liike on palju, neist igaühel on eriomased füüsilised ja tehnilised omadused ning neid iseloomustab nende valmistamiseks kasutatud roostevaba terase kvaliteet.

| (12) | Uurimise käigus väitsid importijad ja Saksa importijate/turustajate ühendus, et mutrid tuleks uurimisest välja jätta, sest väidetavalt neid ühenduses ei toodeta. |
| --- | --- |

(12)

Uurimise käigus väitsid importijad ja Saksa importijate/turustajate ühendus, et mutrid tuleks uurimisest välja jätta, sest väidetavalt neid ühenduses ei toodeta.

| (13) | Seda küsimust kaaluti. Esialgse uurimise käigus tekkis kahtlus selles, kas mutreid ikka saab pidada eraldi tooteks muude kinnitusdetailide seas. Sellega seoses tuleb täiendavalt uurida mitmeid aspekte, st kas ja mil määral turustatakse polte ja mutreid koos süsteemina, mil määral arendatakse neid tooteliike koos jne. Täiendavalt on vaja uurida ka seda, mil määral ühenduse tootjad neid süsteeme pakkuda suudavad. Selle põhjal otsustati, et tavaliselt CN-koodi 7318 16 30 all deklareeritavad mutrid jäetakse esialgu vaatlusaluse toote mõistest välja. |
| --- | --- |

(13)

Seda küsimust kaaluti. Esialgse uurimise käigus tekkis kahtlus selles, kas mutreid ikka saab pidada eraldi tooteks muude kinnitusdetailide seas. Sellega seoses tuleb täiendavalt uurida mitmeid aspekte, st kas ja mil määral turustatakse polte ja mutreid koos süsteemina, mil määral arendatakse neid tooteliike koos jne. Täiendavalt on vaja uurida ka seda, mil määral ühenduse tootjad neid süsteeme pakkuda suudavad. Selle põhjal otsustati, et tavaliselt CN-koodi 7318 16 30 all deklareeritavad mutrid jäetakse esialgu vaatlusaluse toote mõistest välja.

| (14) | Siinkohal tuleks märkida, et peaaegu kogu Filipiinidelt pärit importkaup paistab koosnevat mutritest. Seega tuleb juhul, kui uurimise lõppetapis otsustatakse, et mutreid tootevalikusse ei arvata, menetlus Filipiinide suhtes lõpetada. |
| --- | --- |

(14)

Siinkohal tuleks märkida, et peaaegu kogu Filipiinidelt pärit importkaup paistab koosnevat mutritest. Seega tuleb juhul, kui uurimise lõppetapis otsustatakse, et mutreid tootevalikusse ei arvata, menetlus Filipiinide suhtes lõpetada.

| (15) | Importijad ja Saksa importijate/turustajate ühendus väitsid ka seda, et tootevalik peaks piirduma ainult CN-koodidega 7318 15 61 ja 7318 15 70, st roostevabast terasest kuuskantauguga kruvide ja roostevabast terasest kuuskantpoltidega, sest ühtki muud liiki kinnitusdetaile ei toodeta ühenduses piisavalt. Uurimine kinnitas siiski, et ühenduses toodetakse ka muud liiki kinnitusdetaile. Seega ei olnud võimalik taotlust rahuldada. |
| --- | --- |

(15)

Importijad ja Saksa importijate/turustajate ühendus väitsid ka seda, et tootevalik peaks piirduma ainult CN-koodidega 7318 15 61 ja 7318 15 70, st roostevabast terasest kuuskantauguga kruvide ja roostevabast terasest kuuskantpoltidega, sest ühtki muud liiki kinnitusdetaile ei toodeta ühenduses piisavalt. Uurimine kinnitas siiski, et ühenduses toodetakse ka muud liiki kinnitusdetaile. Seega ei olnud võimalik taotlust rahuldada.

| (16) | Leiti, et kõik liigid peale mutrite kuuluvad kinnitusdetailide laia määratluse alla ja on samade füüsiliste ja tehniliste põhiomaduste, samade põhikasutusalade ning samade turustuskanalitega. |
| --- | --- |

(16)

Leiti, et kõik liigid peale mutrite kuuluvad kinnitusdetailide laia määratluse alla ja on samade füüsiliste ja tehniliste põhiomaduste, samade põhikasutusalade ning samade turustuskanalitega.

| (17) | Sellest tulenevalt peetakse kõiki Hiinast, Indoneesiast, Malaisiast, Taiwanist, Taist ja Vietnamist pärit eri liiki kinnitusdetaile (välja arvatud mutrid), mis tavaliselt deklareeritakse CN-koodide 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70 all, käesoleva uurimise raames üheks tooteks (edaspidi “vaatlusalune toode”). |
| --- | --- |

(17)

Sellest tulenevalt peetakse kõiki Hiinast, Indoneesiast, Malaisiast, Taiwanist, Taist ja Vietnamist pärit eri liiki kinnitusdetaile (välja arvatud mutrid), mis tavaliselt deklareeritakse CN-koodide 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70 all, käesoleva uurimise raames üheks tooteks (edaspidi “vaatlusalune toode”).

3.   Samasugune toode

| (18) | Komisjon leidis, et Hiinas, Indoneesias, Malaisias, Taiwanis, Tais ja Vietnamis toodetud ja nende riikide siseturgudel müüdavatel kinnitusdetailidel ning asjaomastest riikidest ühendusse eksporditavatel ning ühenduse tootmisharu poolt ühenduses toodetavatel ja müüdavatel kinnitusdetailidel on ühesugused füüsilised, keemilised ja tehnilised omadused ning kasutusalad. Seepärast otsustati esialgu, et need kõik on algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugused tooted. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon leidis, et Hiinas, Indoneesias, Malaisias, Taiwanis, Tais ja Vietnamis toodetud ja nende riikide siseturgudel müüdavatel kinnitusdetailidel ning asjaomastest riikidest ühendusse eksporditavatel ning ühenduse tootmisharu poolt ühenduses toodetavatel ja müüdavatel kinnitusdetailidel on ühesugused füüsilised, keemilised ja tehnilised omadused ning kasutusalad. Seepärast otsustati esialgu, et need kõik on algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugused tooted.

C.   VÄLJAVÕTTELINE UURING

1.   Hiina ja Taiwani eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (19) | Hiina ja Taiwani eksportivate tootjate rohkuse tõttu nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 17 lõike 1 kohane väljavõtteline uuring. |
| --- | --- |

(19)

Hiina ja Taiwani eksportivate tootjate rohkuse tõttu nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 17 lõike 1 kohane väljavõtteline uuring.

| (20) | Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vastava vajaduse korral valimi moodustada, paluti eksportivatel tootjatel endast teatada 15 päeva jooksul uurimise algatamisest ning esitada põhiandmed oma ekspordi ja omamaise müügi ja vaatlusaluse toote tootmisega seotud täpse tegevuse kohta ning vaatlusaluse toote tootmise ja/või müügiga tegelevate sidusettevõtete nimed ja tegevusalad. Konsulteeriti ka Hiina ja Taiwani ametiasutustega. |
| --- | --- |

(20)

Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vastava vajaduse korral valimi moodustada, paluti eksportivatel tootjatel endast teatada 15 päeva jooksul uurimise algatamisest ning esitada põhiandmed oma ekspordi ja omamaise müügi ja vaatlusaluse toote tootmisega seotud täpse tegevuse kohta ning vaatlusaluse toote tootmise ja/või müügiga tegelevate sidusettevõtete nimed ja tegevusalad. Konsulteeriti ka Hiina ja Taiwani ametiasutustega.

1.1.   Koostööd tegevate eksportivate tootjate eelvalik

| (21) | Ainult kaks Hiina eksportivat tootjat teatasid endast ja esitasid nõutava teabe algmääruse artikli 17 lõikes 2 sätestatud kolme nädala jooksul. Selliste asjaolude tõttu otsustas komisjon, et Hiina eksportivate tootjate puhul pole väljavõtteline uuring vajalik. |
| --- | --- |

(21)

Ainult kaks Hiina eksportivat tootjat teatasid endast ja esitasid nõutava teabe algmääruse artikli 17 lõikes 2 sätestatud kolme nädala jooksul. Selliste asjaolude tõttu otsustas komisjon, et Hiina eksportivate tootjate puhul pole väljavõtteline uuring vajalik.

| (22) | Nelikümmend üheksa Taiwani äriühingut teatas endast ja esitas nõutava teabe algmääruse artikli 17 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul. Uurimisperioodi jooksul ühendusse eksportimisest teatasid siiski ainult 37 eksportivat tootjat. Eksportivad tootjad, kes eksportisid vaatlusalust toodet ühendusse uurimisperioodi jooksul ja avaldasid soovi väljavõttelises uuringus osaleda, arvati algselt koostööd tegevate äriühingute hulka ja nendega arvestati valimi moodustamisel. Ülejäänud 12 äriühingust olid 11 kas kaubandusettevõtjad või eksportivad tootjad, kes uurimisperioodi jooksul ühendusse ei eksportinud. Seepärast ei saa neid äriühinguid dumpingu arvutamisel arvestada. Lõpuks tuleb märkida, et ülejäänud 12 äriühingust oli üks ainult mutreid eksportiv tootja ning sellest tulenevalt ajutised meetmed teda ei puuduta. |
| --- | --- |

(22)

Nelikümmend üheksa Taiwani äriühingut teatas endast ja esitas nõutava teabe algmääruse artikli 17 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul. Uurimisperioodi jooksul ühendusse eksportimisest teatasid siiski ainult 37 eksportivat tootjat. Eksportivad tootjad, kes eksportisid vaatlusalust toodet ühendusse uurimisperioodi jooksul ja avaldasid soovi väljavõttelises uuringus osaleda, arvati algselt koostööd tegevate äriühingute hulka ja nendega arvestati valimi moodustamisel. Ülejäänud 12 äriühingust olid 11 kas kaubandusettevõtjad või eksportivad tootjad, kes uurimisperioodi jooksul ühendusse ei eksportinud. Seepärast ei saa neid äriühinguid dumpingu arvutamisel arvestada. Lõpuks tuleb märkida, et ülejäänud 12 äriühingust oli üks ainult mutreid eksportiv tootja ning sellest tulenevalt ajutised meetmed teda ei puuduta.

| (23) | Koostööd tegevate eksportivate tootjate toodang moodustas umbes 78 % Taiwanist ühendusse eksporditud vaatlusaluse toote koguhulgast. |
| --- | --- |

(23)

Koostööd tegevate eksportivate tootjate toodang moodustas umbes 78 % Taiwanist ühendusse eksporditud vaatlusaluse toote koguhulgast.

| (24) | Eksportivad tootjad, kes ei teatanud endast eelnimetatud ajavahemiku jooksul, loeti koostööst keeldunuks. |
| --- | --- |

(24)

Eksportivad tootjad, kes ei teatanud endast eelnimetatud ajavahemiku jooksul, loeti koostööst keeldunuks.

1.2.   Valimi moodustamine

| (25) | Algmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt moodustati valim suurima tüüpilise ekspordimahu põhjal, mida oli olemasoleva aja jooksul võimalik uurida. Selle alusel moodustati valim viiest Taiwani eksportivast tootjast. Valitud äriühingute toodang moodustas umbes 47 % Taiwani ekspordist ühendusse ja umbes 57 % Taiwani siseturul müüdud toodetest. Algmääruse artikli 17 lõike 2 kohaselt konsulteeriti Taiwani ametiasutustega ja neil ei olnud vastuväiteid. |
| --- | --- |

(25)

Algmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt moodustati valim suurima tüüpilise ekspordimahu põhjal, mida oli olemasoleva aja jooksul võimalik uurida. Selle alusel moodustati valim viiest Taiwani eksportivast tootjast. Valitud äriühingute toodang moodustas umbes 47 % Taiwani ekspordist ühendusse ja umbes 57 % Taiwani siseturul müüdud toodetest. Algmääruse artikli 17 lõike 2 kohaselt konsulteeriti Taiwani ametiasutustega ja neil ei olnud vastuväiteid.

| (26) | Kolmekümne kahele koostööd tegevale eksportivale tootjale, keda lõpuks valimisse ei kaasatud, teatati Taiwani ametiasutuste kaudu, et nende ekspordi suhtes kohaldatav dumpinguvastane tollimaks arvutatakse algmääruse artikli 9 lõike 6 kohaselt. |
| --- | --- |

(26)

Kolmekümne kahele koostööd tegevale eksportivale tootjale, keda lõpuks valimisse ei kaasatud, teatati Taiwani ametiasutuste kaudu, et nende ekspordi suhtes kohaldatav dumpinguvastane tollimaks arvutatakse algmääruse artikli 9 lõike 6 kohaselt.

| (27) | Kõigile viiele valimisse kuuluvale äriühingule saadeti täitmiseks küsimustikud ja kõigilt neilt saadi määratud tähtaja jooksul vastused. |
| --- | --- |

(27)

Kõigile viiele valimisse kuuluvale äriühingule saadeti täitmiseks küsimustikud ja kõigilt neilt saadi määratud tähtaja jooksul vastused.

1.3.   Individuaalne uurimine

| (28) | Kaks valimisse mittekuuluvat Taiwani eksportivat tootjat taotlesid, et juhul, kui tollimaks kehtestatakse, arvutataks neile algmääruse artikli 9 lõike 6 ja artikli 17 lõike 3 kohaselt individuaalne dumpingumarginaal ja tollimaksumäär. Asjaomaste riikide ja isikute rohkuse ning ajaliste piirangute tõttu otsustas komisjon, et Taiwani eksportivaid tootjaid ei saa individuaalselt kontrollida, sest see oleks põhjendamatult koormav ja takistaks uurimise õigeaegset lõpetamist. Lisaks sellele tuleb märkida, et üks individuaalset kontrollimist taotlenud eksportiv tootja tootis ainult mutreid, mis, nagu eespool mainitud, jäetakse esialgu käesolevast menetlusest välja. |
| --- | --- |

(28)

Kaks valimisse mittekuuluvat Taiwani eksportivat tootjat taotlesid, et juhul, kui tollimaks kehtestatakse, arvutataks neile algmääruse artikli 9 lõike 6 ja artikli 17 lõike 3 kohaselt individuaalne dumpingumarginaal ja tollimaksumäär. Asjaomaste riikide ja isikute rohkuse ning ajaliste piirangute tõttu otsustas komisjon, et Taiwani eksportivaid tootjaid ei saa individuaalselt kontrollida, sest see oleks põhjendamatult koormav ja takistaks uurimise õigeaegset lõpetamist. Lisaks sellele tuleb märkida, et üks individuaalset kontrollimist taotlenud eksportiv tootja tootis ainult mutreid, mis, nagu eespool mainitud, jäetakse esialgu käesolevast menetlusest välja.

2.   Ühenduse tootjate väljavõtteline uuring

| (29) | Ühenduse tootjate rohkuse tõttu nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 17 lõike 1 kohane väljavõtteline uuring. Komisjon palus, et ühenduse tootjad esitaksid selleks teavet samasuguse toote tootmise ja müügi kohta. |
| --- | --- |

(29)

Ühenduse tootjate rohkuse tõttu nähti algatamisteates ette algmääruse artikli 17 lõike 1 kohane väljavõtteline uuring. Komisjon palus, et ühenduse tootjad esitaksid selleks teavet samasuguse toote tootmise ja müügi kohta.

| (30) | Kaheksa ühenduse tootjat teatasid endast ja esitasid nõutava teabe algmääruse artikli 17 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul. Komisjon valis algmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt valimisse neli äriühingut kahest liikmesriigist (kolm Itaaliast ja üks Saksamaalt), sest nad esindasid ühenduse suurimat tüüpilist tootmismahtu (umbes 50 %), mida oli olemasoleva aja jooksul võimalik uurida. Algmääruse artikli 17 lõike 2 kohaselt konsulteeriti ühenduse tootjate ühendusega ja sellel ei olnud vastuväiteid. Lisaks paluti ülejäänud neljal tootjal, kes paiknesid Belgias, Saksamaal, Itaalias ja Ühendkuningriigis, esitada kahju analüüsimiseks teatavaid üldiseid andmeid. Kõik valimisse kuuluvad tootjad ja veel kaks ühenduse tootjat tegid koostööd ja saatsid küsimustiku vastused määratud tähtajaks. Üks kahest valimisse mittekuuluvast koostööd tegevast äriühingust tootis siiski ainult teatavaid erimutreid, mis on esialgu uurimisest välja jäetud, ja seepärast kõnealust äriühingut esialgsete järelduste tegemisel enam ei arvestatud. |
| --- | --- |

(30)

Kaheksa ühenduse tootjat teatasid endast ja esitasid nõutava teabe algmääruse artikli 17 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul. Komisjon valis algmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt valimisse neli äriühingut kahest liikmesriigist (kolm Itaaliast ja üks Saksamaalt), sest nad esindasid ühenduse suurimat tüüpilist tootmismahtu (umbes 50 %), mida oli olemasoleva aja jooksul võimalik uurida. Algmääruse artikli 17 lõike 2 kohaselt konsulteeriti ühenduse tootjate ühendusega ja sellel ei olnud vastuväiteid. Lisaks paluti ülejäänud neljal tootjal, kes paiknesid Belgias, Saksamaal, Itaalias ja Ühendkuningriigis, esitada kahju analüüsimiseks teatavaid üldiseid andmeid. Kõik valimisse kuuluvad tootjad ja veel kaks ühenduse tootjat tegid koostööd ja saatsid küsimustiku vastused määratud tähtajaks. Üks kahest valimisse mittekuuluvast koostööd tegevast äriühingust tootis siiski ainult teatavaid erimutreid, mis on esialgu uurimisest välja jäetud, ja seepärast kõnealust äriühingut esialgsete järelduste tegemisel enam ei arvestatud.

3.   Importijate väljavõtteline uuring

| (31) | Ühenduse importijate rohkuse tõttu nähti algatamisteates algmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt ette väljavõttelise uuringu kasutamine. Komisjon palus, et importijad esitaksid selleks teavet vaatlusaluse toote impordi ja müügi kohta. |
| --- | --- |

(31)

Ühenduse importijate rohkuse tõttu nähti algatamisteates algmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt ette väljavõttelise uuringu kasutamine. Komisjon palus, et importijad esitaksid selleks teavet vaatlusaluse toote impordi ja müügi kohta.

| (32) | Komisjon valis saadud teabe põhjal valimisse viis importijat neljast liikmesriigist: kaks Saksamaalt, ühe Itaaliast, ühe Rootsist ja ühe Ühendkuningriigist. Konsulteeriti kahe teadaoleva importijate ühendusega. Kõnealused importijad esindasid teadaolevate ühenduse importijate müügi suurimat tüüpilist müügimahtu (umbes 37 %), mida oli olemasoleva aja jooksul võimalik uurida. Neli importijat tegid koostööd ja saatsid küsimustikele vastused. Rootsi importija enam koostööd ei teinud ja ainult kaks importijat esitasid täielikud vastused kogu küsitud teabega. |
| --- | --- |

(32)

Komisjon valis saadud teabe põhjal valimisse viis importijat neljast liikmesriigist: kaks Saksamaalt, ühe Itaaliast, ühe Rootsist ja ühe Ühendkuningriigist. Konsulteeriti kahe teadaoleva importijate ühendusega. Kõnealused importijad esindasid teadaolevate ühenduse importijate müügi suurimat tüüpilist müügimahtu (umbes 37 %), mida oli olemasoleva aja jooksul võimalik uurida. Neli importijat tegid koostööd ja saatsid küsimustikele vastused. Rootsi importija enam koostööd ei teinud ja ainult kaks importijat esitasid täielikud vastused kogu küsitud teabega.

D.   DUMPING

1.   Turumajanduslik kohtlemine (TMK)

| (33) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaselt määratakse Hiinast ja Vietnamist pärit importkaupa käsitlevas dumpinguvastases uurimismenetluses normaalväärtus nimetatud artikli lõigete 1–6 kohaselt nende eksportivate tootjate puhul, kes täitsid algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriume, st kui on näha, et samasuguse toote valmistamine ja müük toimub turumajanduse tingimustes. Lühidalt ja ülevaatlikult on kõnealused kriteeriumid järgmised:






  1. | majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta; |
| --- | --- | --- |

(33)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaselt määratakse Hiinast ja Vietnamist pärit importkaupa käsitlevas dumpinguvastases uurimismenetluses normaalväärtus nimetatud artikli lõigete 1–6 kohaselt nende eksportivate tootjate puhul, kes täitsid algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriume, st kui on näha, et samasuguse toote valmistamine ja müük toimub turumajanduse tingimustes. Lühidalt ja ülevaatlikult on kõnealused kriteeriumid järgmised:

1.

majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse lähtuvalt turutingimustest ja ilma riigi märkimisväärse sekkumiseta;

| 2. | raamatupidamisdokumentide auditeerimine toimub sõltumatult ja kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning raamatupidamisdokumente kasutatakse kõigil eesmärkidel; |
| --- | --- |

2.

raamatupidamisdokumentide auditeerimine toimub sõltumatult ja kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning raamatupidamisdokumente kasutatakse kõigil eesmärkidel;

| 3. | puuduvad märkimisväärsed varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud moonutused; |
| --- | --- |

3.

puuduvad märkimisväärsed varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud moonutused;

| 4. | pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus; |
| --- | --- |

4.

pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus;

| 5. | vääringute konverteerimine toimub turukursi alusel. |
| --- | --- |

5.

vääringute konverteerimine toimub turukursi alusel.

| (34) | Kaks Hiina tootjat ja üks Vietnami tootja taotlesid algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaselt turumajanduslikku kohtlemist ja esitasid eksportivate tootjate turumajandusliku kohtlemise taotluse täidetud vormi ettenähtud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(34)

Kaks Hiina tootjat ja üks Vietnami tootja taotlesid algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaselt turumajanduslikku kohtlemist ja esitasid eksportivate tootjate turumajandusliku kohtlemise taotluse täidetud vormi ettenähtud tähtaja jooksul.

| (35) | Üks Hiina tootja oli alles tegevust alustanud ja tal ei olnud auditeeritud ega ka muud raamatupidamisaruannet. Komisjon otsustas, et raamatupidamisaruande puudumise tõttu ei saa kindlaks teha, kas teine ja kolmas kriteerium on täidetud. Sellest tulenevalt otsustati, et äriühing ei täida turumajandusliku kohtlemise nõudeid. Äriühingut teavitati otsusest ja ta ei esitanud vastuväiteid. |
| --- | --- |

(35)

Üks Hiina tootja oli alles tegevust alustanud ja tal ei olnud auditeeritud ega ka muud raamatupidamisaruannet. Komisjon otsustas, et raamatupidamisaruande puudumise tõttu ei saa kindlaks teha, kas teine ja kolmas kriteerium on täidetud. Sellest tulenevalt otsustati, et äriühing ei täida turumajandusliku kohtlemise nõudeid. Äriühingut teavitati otsusest ja ta ei esitanud vastuväiteid.

| (36) | Teise Hiina eksportiva tootja puhul hankis komisjon kogu vajalikuks peetava teabe ja kontrollis turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud teavet kõnealuse äriühingu valdustes. |
| --- | --- |

(36)

Teise Hiina eksportiva tootja puhul hankis komisjon kogu vajalikuks peetava teabe ja kontrollis turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud teavet kõnealuse äriühingu valdustes.

| (37) | Kontrolli käigus tuvastati, et äriühingul ei olnud üht selget peamiste raamatupidamisdokumentide kogumit, mis koostatakse ja mida auditeeritakse kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega. Kuigi raamatupidamisaruannet olid auditeerinud sõltumatud välisaudiitorid, esines siiski hulgaliselt probleeme ja lahknevusi. Kogu uurimise jooksul esitas äriühing oma aruande erinevaid versioone, mis sisaldasid olulisi vigu, näiteks järjestikuste majandusaastate erinevad lõpp- ja algsaldod (IAS 1) või väidetavad muutused arvestuspõhimõtetes, mis ei olnud aruandes nõuetekohaselt põhjendatud (IAS 8). Ei olnud võimalik tuvastada oluliste numbrite, nt läbimüügi vastavust äriühingu muudele dokumentidele. Peale selle teatas äriühing olulisest kasumist, kui ta tegelikult paistis saavat olulist kahju, ja esitatud aruanne ei sisaldanud kogu tema tegevust hõlmavaid nõuetekohaseid konsolideeritud käibenäitajaid. Audiitorite aruanded vaikisid eelnimetatud probleemidest täielikult.
  Eelmainitut silmas pidades ei olnud teine kriteerium täidetud. Sellest tulenevalt otsustati, et äriühing ei täida algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimusi. |
| --- | --- |

(37)

Kontrolli käigus tuvastati, et äriühingul ei olnud üht selget peamiste raamatupidamisdokumentide kogumit, mis koostatakse ja mida auditeeritakse kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega. Kuigi raamatupidamisaruannet olid auditeerinud sõltumatud välisaudiitorid, esines siiski hulgaliselt probleeme ja lahknevusi. Kogu uurimise jooksul esitas äriühing oma aruande erinevaid versioone, mis sisaldasid olulisi vigu, näiteks järjestikuste majandusaastate erinevad lõpp- ja algsaldod (IAS 1) või väidetavad muutused arvestuspõhimõtetes, mis ei olnud aruandes nõuetekohaselt põhjendatud (IAS 8). Ei olnud võimalik tuvastada oluliste numbrite, nt läbimüügi vastavust äriühingu muudele dokumentidele. Peale selle teatas äriühing olulisest kasumist, kui ta tegelikult paistis saavat olulist kahju, ja esitatud aruanne ei sisaldanud kogu tema tegevust hõlmavaid nõuetekohaseid konsolideeritud käibenäitajaid. Audiitorite aruanded vaikisid eelnimetatud probleemidest täielikult.

Eelmainitut silmas pidades ei olnud teine kriteerium täidetud. Sellest tulenevalt otsustati, et äriühing ei täida algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimusi.

| (38) | Vietnami tootja puhul hankis komisjon kogu vajaliku teabe. |
| --- | --- |

(38)

Vietnami tootja puhul hankis komisjon kogu vajaliku teabe.

| (39) | Esimese kriteeriumi kohta otsustati, et see ei ole täidetud. Eelkõige tuvastati, et ekspordi ja omamaise müügi suhtes kehtisid teatavad koguselised piirangud. See piirang oli kehtestatud ettevõtja investeerimisloas, loataotluses ning äriühingu asutamisdokumendis. Pealegi on riik äriühingu investeerimisloas sõnaselgelt kindlaks määranud kõik maarendipõhimõtetega seotud otsused. Ka on äriühing kuni oma peamiste ehituskavade lõpetamiseni ja lisaks veel mitme aasta jooksul vabastatud maarendi tasumisest. Neil asjaoludel leiti, et äriühing ei olnud näidanud, et teeb oma äritegevust ja kulusid käsitlevad otsused turutingimustest lähtudes ja ilma riigi olulise sekkumiseta. |
| --- | --- |

(39)

Esimese kriteeriumi kohta otsustati, et see ei ole täidetud. Eelkõige tuvastati, et ekspordi ja omamaise müügi suhtes kehtisid teatavad koguselised piirangud. See piirang oli kehtestatud ettevõtja investeerimisloas, loataotluses ning äriühingu asutamisdokumendis. Pealegi on riik äriühingu investeerimisloas sõnaselgelt kindlaks määranud kõik maarendipõhimõtetega seotud otsused. Ka on äriühing kuni oma peamiste ehituskavade lõpetamiseni ja lisaks veel mitme aasta jooksul vabastatud maarendi tasumisest. Neil asjaoludel leiti, et äriühing ei olnud näidanud, et teeb oma äritegevust ja kulusid käsitlevad otsused turutingimustest lähtudes ja ilma riigi olulise sekkumiseta.

| (40) | Teise kriteeriumi kohta otsustati, et see ei ole täidetud, sest 2002. aasta raamatupidamisaruannet ei avaldatud õigeaegselt ja seda polnud ka nõuetekohaselt auditeeritud, mis on vastuolus rahvusvahelise raamatupidamisstandardiga IAS 1. |
| --- | --- |

(40)

Teise kriteeriumi kohta otsustati, et see ei ole täidetud, sest 2002. aasta raamatupidamisaruannet ei avaldatud õigeaegselt ja seda polnud ka nõuetekohaselt auditeeritud, mis on vastuolus rahvusvahelise raamatupidamisstandardiga IAS 1.

| (41) | Sellest tulenevalt otsustati, et äriühing ei täida algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimusi. |
| --- | --- |

(41)

Sellest tulenevalt otsustati, et äriühing ei täida algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud tingimusi.

| (42) | Asjaomastele Hiina ja Vietnami eksportivatele tootjatele ning ühenduse tootmisharule anti võimalus eelmainitud järelduste kohta märkusi esitada. |
| --- | --- |

(42)

Asjaomastele Hiina ja Vietnami eksportivatele tootjatele ning ühenduse tootmisharule anti võimalus eelmainitud järelduste kohta märkusi esitada.

| (43) | Kaks eksportivat tootjat vaidlustasid otsuse ja väitsid, et neile tuleks võimaldada turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(43)

Kaks eksportivat tootjat vaidlustasid otsuse ja väitsid, et neile tuleks võimaldada turumajanduslikku kohtlemist.

| (44) | Hiina eksportiv tootja väitis, et järgitud arvestuspõhimõtted olid kooskõlas Hiina ettevõtete raamatupidamiseeskirjade ja -tavaga. |
| --- | --- |

(44)

Hiina eksportiv tootja väitis, et järgitud arvestuspõhimõtted olid kooskõlas Hiina ettevõtete raamatupidamiseeskirjade ja -tavaga.

| (45) | Sellega seoses märgitakse, et komisjon kontrollib algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kohaselt, kas äriühingute aruandeid koostatakse ja auditeeritakse kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega. Hiina standardite järgimine või mittejärgimine ei ole turumajandusliku kohtlemise võimaluse hindamisel otsustav. Lisaks sellele näitavad kontrolli tulemused peamiste arvestuspõhimõtete mittejärgimist või arvestuspõhimõtete olulisi muudatusi, mis tuleb nõuetekohaselt dokumenteerida ja selgitada. |
| --- | --- |

(45)

Sellega seoses märgitakse, et komisjon kontrollib algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kohaselt, kas äriühingute aruandeid koostatakse ja auditeeritakse kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega. Hiina standardite järgimine või mittejärgimine ei ole turumajandusliku kohtlemise võimaluse hindamisel otsustav. Lisaks sellele näitavad kontrolli tulemused peamiste arvestuspõhimõtete mittejärgimist või arvestuspõhimõtete olulisi muudatusi, mis tuleb nõuetekohaselt dokumenteerida ja selgitada.

| (46) | Eelmainitust olenemata märgitakse, et Hiina äriettevõtete raamatupidamissüsteemi artikkel 155 nõuab, et äriühingud varustaksid raamatupidamise aastaaruande täielike ja üksikasjalike märkustega. Kuna äriühingu raamatupidamisaruandes tähtsust omavaid märkusi ega selgitusi ei leidunud, ilmneb, et audit ei rikkunud mitte ainult rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid, vaid oli vastuolus ka Hiina standarditega. |
| --- | --- |

(46)

Eelmainitust olenemata märgitakse, et Hiina äriettevõtete raamatupidamissüsteemi artikkel 155 nõuab, et äriühingud varustaksid raamatupidamise aastaaruande täielike ja üksikasjalike märkustega. Kuna äriühingu raamatupidamisaruandes tähtsust omavaid märkusi ega selgitusi ei leidunud, ilmneb, et audit ei rikkunud mitte ainult rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid, vaid oli vastuolus ka Hiina standarditega.

| (47) | Sellest tulenevalt otsustati, et Hiina eksportiva tootja märkused ei olnud õigustatud ja turumajanduslikku kohtlemist ei saa lubada. |
| --- | --- |

(47)

Sellest tulenevalt otsustati, et Hiina eksportiva tootja märkused ei olnud õigustatud ja turumajanduslikku kohtlemist ei saa lubada.

| (48) | Vietnami eksportiv tootja väitis, et ettevõtte investeerimisloas näidatud ekspordi/omamaise müügi määr ei ole siduv, vaid peegeldab ainult Vietnami valitsuse poolt investeeringute soodustamiseks kasutusele võetud maksualaseid erisoodustusi. Seega ei näe ükski riigiasutus väidetavalt ette, kui palju äriühing võib müüa ekspordi- ja siseturul. |
| --- | --- |

(48)

Vietnami eksportiv tootja väitis, et ettevõtte investeerimisloas näidatud ekspordi/omamaise müügi määr ei ole siduv, vaid peegeldab ainult Vietnami valitsuse poolt investeeringute soodustamiseks kasutusele võetud maksualaseid erisoodustusi. Seega ei näe ükski riigiasutus väidetavalt ette, kui palju äriühing võib müüa ekspordi- ja siseturul.

| (49) | Sellega seoses märgitakse, et loa väljastamist käsitlevate normide ning maksu- ja finantsküsimusi käsitlevate normide vahel ei ole otsest korrelatsiooni. Lisaks sellele ei sisaldanud ettevõtte investeerimisluba mingit viidet selle kohta, et eksportmüügi määr on kehtestatud puhtalt maksustamise eesmärgil. |
| --- | --- |

(49)

Sellega seoses märgitakse, et loa väljastamist käsitlevate normide ning maksu- ja finantsküsimusi käsitlevate normide vahel ei ole otsest korrelatsiooni. Lisaks sellele ei sisaldanud ettevõtte investeerimisluba mingit viidet selle kohta, et eksportmüügi määr on kehtestatud puhtalt maksustamise eesmärgil.

| (50) | Maarendi kohta väitis äriühing, et Vietnamis järgitav maa rentimise kord ei ole turumajanduse põhimõtetega vastuolus ja et kõik maarendipoliitikaga seotud erisätted olid kõigest Vietnami valitsuse poolt välisinvesteeringute ligimeelitamiseks mõeldud stimuleeriv meede. Eksportiv tootja väitis, et rendisumma oli iseenesest teatud liiki “maks” ja et ta oli ostnud maa teiselt äriühingult, kes oli “esialgne maaomanik”. |
| --- | --- |

(50)

Maarendi kohta väitis äriühing, et Vietnamis järgitav maa rentimise kord ei ole turumajanduse põhimõtetega vastuolus ja et kõik maarendipoliitikaga seotud erisätted olid kõigest Vietnami valitsuse poolt välisinvesteeringute ligimeelitamiseks mõeldud stimuleeriv meede. Eksportiv tootja väitis, et rendisumma oli iseenesest teatud liiki “maks” ja et ta oli ostnud maa teiselt äriühingult, kes oli “esialgne maaomanik”.

| (51) | Märgitakse, et Vietnamis ei ole vaba maaturgu. Äriühingu esitatud valitsuse ringkirja kohaselt määrab maa hinna riik. Mis puutub väitesse maa ostu kohta “esialgselt maaomanikult”, siis see termin on üsna eksitav, sest Vietnamis ei saa maa eraomandis olla. Tegelikult osutas äriühing eelmisele rentnikule maa kasutusõiguse eest makstud hüvitisele, mille määras ühepoolselt kindlaks riik. Pealegi ei esitatud tõendeid väite toetamiseks, et maarent on teatud liiki “maks”. Igatahes ei maksa äriühing mitu aastat üldse maa rendimaksu, nagu on märgitud põhjenduses 39. |
| --- | --- |

(51)

Märgitakse, et Vietnamis ei ole vaba maaturgu. Äriühingu esitatud valitsuse ringkirja kohaselt määrab maa hinna riik. Mis puutub väitesse maa ostu kohta “esialgselt maaomanikult”, siis see termin on üsna eksitav, sest Vietnamis ei saa maa eraomandis olla. Tegelikult osutas äriühing eelmisele rentnikule maa kasutusõiguse eest makstud hüvitisele, mille määras ühepoolselt kindlaks riik. Pealegi ei esitatud tõendeid väite toetamiseks, et maarent on teatud liiki “maks”. Igatahes ei maksa äriühing mitu aastat üldse maa rendimaksu, nagu on märgitud põhjenduses 39.

| (52) | Mis puutub teise kriteeriumi, siis äriühingu väite kohaselt olid audiitorid märganud, et ta oli avaldanud oma 2002. aasta raamatupidamisaruande rahvusvahelistes raamatupidamisstandardites ettenähtust hiljem, kuid said rahandusministeeriumilt nõusoleku selle lahknevuse eiramiseks. |
| --- | --- |

(52)

Mis puutub teise kriteeriumi, siis äriühingu väite kohaselt olid audiitorid märganud, et ta oli avaldanud oma 2002. aasta raamatupidamisaruande rahvusvahelistes raamatupidamisstandardites ettenähtust hiljem, kuid said rahandusministeeriumilt nõusoleku selle lahknevuse eiramiseks.

| (53) | Märgitakse, et audiitori järeldusotsus ei kinnitanud seda väidet. Vastupidi, audiitorid kinnitasid, et auditeerimine toimus rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaselt ning ei mainitud mingeid reservatsioone ega lisatud seletust selle kohta, miks äriühing rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite selgelt määratud tavast kõrvale kaldus. Peale selle tõestab fakt, et rahandusministri väljastatud kiri võib väidetavalt muuta või leevendada selgelt sätestatud õigustava, et tegelikult ei kohaldatud rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

(53)

Märgitakse, et audiitori järeldusotsus ei kinnitanud seda väidet. Vastupidi, audiitorid kinnitasid, et auditeerimine toimus rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaselt ning ei mainitud mingeid reservatsioone ega lisatud seletust selle kohta, miks äriühing rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite selgelt määratud tavast kõrvale kaldus. Peale selle tõestab fakt, et rahandusministri väljastatud kiri võib väidetavalt muuta või leevendada selgelt sätestatud õigustava, et tegelikult ei kohaldatud rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid nõuetekohaselt.

| (54) | Sellest tulenevalt otsustati, et esimene ja teine kriteerium ei olnud täidetud ning seepärast ei tuleks võimaldada turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(54)

Sellest tulenevalt otsustati, et esimene ja teine kriteerium ei olnud täidetud ning seepärast ei tuleks võimaldada turumajanduslikku kohtlemist.

2.   Individuaalne kohtlemine

| (55) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määratakse selle artikli kohaldamisalasse kuuluvatele riikidele, juhul kui tollimaks kehtestatakse, kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud siis, kui äriühingud suudavad näidata, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(55)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määratakse selle artikli kohaldamisalasse kuuluvatele riikidele, juhul kui tollimaks kehtestatakse, kogu riiki hõlmav tollimaks, välja arvatud siis, kui äriühingud suudavad näidata, et nad vastavad kõikidele algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele.

| (56) | Mis puutub Hiinasse, siis mõlemad koostööd tegevad eksportivad tootjad, kes taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid juhuks, kui neile turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata, ka individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(56)

Mis puutub Hiinasse, siis mõlemad koostööd tegevad eksportivad tootjad, kes taotlesid turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid juhuks, kui neile turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata, ka individuaalset kohtlemist.

| (57) | Kättesaadava teabe põhjal leiti, et need kaks äriühingut täitsid kõik algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise nõuded. |
| --- | --- |

(57)

Kättesaadava teabe põhjal leiti, et need kaks äriühingut täitsid kõik algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise nõuded.

| (58) | Seepärast otsustati võimaldada järgmistele Hiina eksportivatele tootjatele individuaalset kohtlemist:






  — | Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City, |
| --- | --- | --- |

(58)

Seepärast otsustati võimaldada järgmistele Hiina eksportivatele tootjatele individuaalset kohtlemist:

—

Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City,

| — | Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang. |
| --- | --- |

—

Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang.

| (59) | Mis puutub Vietnamisse, siis turumajanduslikku kohtlemist taotlenud eksportiv tootja taotles juhuks, kui seda ei võimaldata, ka individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(59)

Mis puutub Vietnamisse, siis turumajanduslikku kohtlemist taotlenud eksportiv tootja taotles juhuks, kui seda ei võimaldata, ka individuaalset kohtlemist.

| (60) | Kättesaadava teabe põhjal leiti, et see äriühing ei täitnud kõiki algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise nõudeid.
  Eelkõige tehti kindlaks, nagu on mainitud eespool turumajandusliku kohtlemise analüüsi all, et eksportmüügi koguseid ei otsustanud äriühing vabalt, vaid need määras kindlaks riik äriühingu tegevusloas. Seepärast leiti, et äriühing ei täitnud individuaalse kohtlemise võimaldamise tingimusi. |
| --- | --- |

(60)

Kättesaadava teabe põhjal leiti, et see äriühing ei täitnud kõiki algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise nõudeid.

Eelkõige tehti kindlaks, nagu on mainitud eespool turumajandusliku kohtlemise analüüsi all, et eksportmüügi koguseid ei otsustanud äriühing vabalt, vaid need määras kindlaks riik äriühingu tegevusloas. Seepärast leiti, et äriühing ei täitnud individuaalse kohtlemise võimaldamise tingimusi.

| (61) | Kaks ülejäänud Vietnami eksportivat tootjat taotlesid samuti ettenähtud tähtaja jooksul individuaalset kohtlemist. Üks neist esitas aga küsimustikule pooliku vastuse ja teine ei vastanud küsimustikule üldse.
  Need kaks äriühingut ei esitanud nõutud teavet ega mingit muud selgitust. Sellest tulenevalt otsustas komisjon, et kõnealused äriühingud ei olnud näidanud, et vastavad individuaalset kohtlemist võimaldavatele nõuetele. |
| --- | --- |

(61)

Kaks ülejäänud Vietnami eksportivat tootjat taotlesid samuti ettenähtud tähtaja jooksul individuaalset kohtlemist. Üks neist esitas aga küsimustikule pooliku vastuse ja teine ei vastanud küsimustikule üldse.

Need kaks äriühingut ei esitanud nõutud teavet ega mingit muud selgitust. Sellest tulenevalt otsustas komisjon, et kõnealused äriühingud ei olnud näidanud, et vastavad individuaalset kohtlemist võimaldavatele nõuetele.

3.   Normaalväärtus

3.1.   Võrdlusriik

| (62) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt tuleb üleminekumajanduses nende eksportivate tootjate puhul, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata, normaalväärtus määrata võrdlusriigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel. |
| --- | --- |

(62)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt tuleb üleminekumajanduses nende eksportivate tootjate puhul, kellele turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata, normaalväärtus määrata võrdlusriigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel.

| (63) | Algatamisteates pakuti Hiina ja Vietnami puhul normaalväärtuse määramiseks sobivaks võrdlusriigiks Indiat. Komisjon kutsus kõiki huvitatud isikuid selle kohta märkusi tegema.
  Mitmesugused huvitatud isikud tegid märkusi, pakkudes võrdlusriigiks Taiwani, Taid, Korea Vabariiki või Itaaliat. Komisjon võttis ühendust algselt sobivaks võrdlusriigiks peetud Indias teadaolevate äriühingutega. India tootjatelt ei saadud aga küsimustikele vastuseid ega mingeid tähtsust omavaid märkusi. Mis puutub Korea Vabariiki ja Itaaliasse, siis neid välja pakkunud isikud ei esitanud mingit konkreetset teavet. Seepärast ei käsitletud neid rohkem alternatiivsete võrdlusriikidena.
  Taiga seoses märgitakse, et uurimise käigus selgus tänu koostööd tegevatele tootjatele, et Tais tavapärase kaubandustegevuse käigus omamaist müüki ei toimunud ja seepärast ei saa Taid pidada võrdlusriigiks.
  Taiwanil, mis on kogu maailmas üks vaatlusaluse toote kõige suuremaid tootjaid, leiti aga olevat tüüpiline siseturg, kus lai tootevalik ja tarnijate rohkus tagavad piisava konkurentsitaseme. Uurimise käigus tehti kindlaks, et tavapärase kaubandustegevuse käigus oli nelja koostööd tegeva valimisse kuuluva Taiwani eksportiva tootja omamaine müük märkimisväärne. |
| --- | --- |

(63)

Algatamisteates pakuti Hiina ja Vietnami puhul normaalväärtuse määramiseks sobivaks võrdlusriigiks Indiat. Komisjon kutsus kõiki huvitatud isikuid selle kohta märkusi tegema.

Mitmesugused huvitatud isikud tegid märkusi, pakkudes võrdlusriigiks Taiwani, Taid, Korea Vabariiki või Itaaliat. Komisjon võttis ühendust algselt sobivaks võrdlusriigiks peetud Indias teadaolevate äriühingutega. India tootjatelt ei saadud aga küsimustikele vastuseid ega mingeid tähtsust omavaid märkusi. Mis puutub Korea Vabariiki ja Itaaliasse, siis neid välja pakkunud isikud ei esitanud mingit konkreetset teavet. Seepärast ei käsitletud neid rohkem alternatiivsete võrdlusriikidena.

Taiga seoses märgitakse, et uurimise käigus selgus tänu koostööd tegevatele tootjatele, et Tais tavapärase kaubandustegevuse käigus omamaist müüki ei toimunud ja seepärast ei saa Taid pidada võrdlusriigiks.

Taiwanil, mis on kogu maailmas üks vaatlusaluse toote kõige suuremaid tootjaid, leiti aga olevat tüüpiline siseturg, kus lai tootevalik ja tarnijate rohkus tagavad piisava konkurentsitaseme. Uurimise käigus tehti kindlaks, et tavapärase kaubandustegevuse käigus oli nelja koostööd tegeva valimisse kuuluva Taiwani eksportiva tootja omamaine müük märkimisväärne.

| (64) | Eelmainitu põhjal järeldatakse, et Taiwan on algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt sobiv võrdlusriik. |
| --- | --- |

(64)

Eelmainitu põhjal järeldatakse, et Taiwan on algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt sobiv võrdlusriik.

3.2.   Normaalväärtuse määramisel kohaldatav metoodika

3.2.1.   Üldine tüüpilisus

| (65) | Komisjon kontrollis algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt kõigepealt igas ekspordiriigis, kas vaatlusaluse toote omamaine müük sõltumatutele klientidele oli iga eksportiva tootja puhul tüüpiline, st kas sellise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % vastavast eksportmüügist ühendusse. |
| --- | --- |

(65)

Komisjon kontrollis algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt kõigepealt igas ekspordiriigis, kas vaatlusaluse toote omamaine müük sõltumatutele klientidele oli iga eksportiva tootja puhul tüüpiline, st kas sellise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % vastavast eksportmüügist ühendusse.

3.2.2.   Tooteliigi võrreldavus

| (66) | Seejärel tegi komisjon kindlaks need üldiselt tüüpilise omamaise müügiga äriühingute poolt omamaiselt müüdud tooteliigid, mis olid ühendusse ekspordiks müüdavate tooteliikidega identsed või otseselt võrreldavad. Kasutatud kriteeriumid on järgmised: CN-kood, kasutatud toorme liik, DIN-number (st koodnumber, mille all toode on klassifitseeritud DIN-nomenklatuuris), diameeter millimeetrites, pikkus millimeetrites. |
| --- | --- |

(66)

Seejärel tegi komisjon kindlaks need üldiselt tüüpilise omamaise müügiga äriühingute poolt omamaiselt müüdud tooteliigid, mis olid ühendusse ekspordiks müüdavate tooteliikidega identsed või otseselt võrreldavad. Kasutatud kriteeriumid on järgmised: CN-kood, kasutatud toorme liik, DIN-number (st koodnumber, mille all toode on klassifitseeritud DIN-nomenklatuuris), diameeter millimeetrites, pikkus millimeetrites.

3.2.3.   Tooteliigi eriline tüüpilisus

| (67) | Tooteliigi omamaist müüki peeti piisavalt tüüpiliseks, kui selle tooteliigi siseturul sõltumatutele klientidele suunatud müügi kogumaht moodustas uurimisperioodi jooksul vähemalt 5 % või rohkem ühendusse ekspordiks suunatud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(67)

Tooteliigi omamaist müüki peeti piisavalt tüüpiliseks, kui selle tooteliigi siseturul sõltumatutele klientidele suunatud müügi kogumaht moodustas uurimisperioodi jooksul vähemalt 5 % või rohkem ühendusse ekspordiks suunatud võrreldava tooteliigi müügi kogumahust.

3.2.4.   Tavapärase kaubandustegevuse hindamine

| (68) | Seejärel kontrollis komisjon, kas iga ekspordiriigi iga äriühingu omamaist müüki saab algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt pidada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunuks. |
| --- | --- |

(68)

Seejärel kontrollis komisjon, kas iga ekspordiriigi iga äriühingu omamaist müüki saab algmääruse artikli 2 lõike 4 kohaselt pidada tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunuks.

| (69) | Selleks tehti iga eksporditava tooteliigi puhul kindlaks, milline oli selle osakaal sõltumatutele klientidele suunatud omamaisest müügist, mis toimus uurimisperioodi jooksul siseturul kahjumiga.






  a) | Nende tooteliikide puhul, mille omamaisest müügist toimus üle 80 % hinnaga, mis ei olnud ühikuhinnast madalam, ja mille keskmine kaalutud müügihind oli vähemalt võrdne keskmise kaalutud tootmiskuluga, arvutati tooteliigi normaalväärtus kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena. |
| --- | --- | --- |

(69)

Selleks tehti iga eksporditava tooteliigi puhul kindlaks, milline oli selle osakaal sõltumatutele klientidele suunatud omamaisest müügist, mis toimus uurimisperioodi jooksul siseturul kahjumiga.

a)

Nende tooteliikide puhul, mille omamaisest müügist toimus üle 80 % hinnaga, mis ei olnud ühikuhinnast madalam, ja mille keskmine kaalutud müügihind oli vähemalt võrdne keskmise kaalutud tootmiskuluga, arvutati tooteliigi normaalväärtus kõnealuse tooteliigi kogu omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena.

| b) | Nende tooteliikide puhul, mille omamaise müügi mahust toimus 10–80 % hinnaga, mis ei olnud ühikuhinnast madalam, arvutati tooteliigi normaalväärtus kõnealuse tooteliigi ühikuhinnaga võrdsete või seda ületavate omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena. |
| --- | --- |

b)

Nende tooteliikide puhul, mille omamaise müügi mahust toimus 10–80 % hinnaga, mis ei olnud ühikuhinnast madalam, arvutati tooteliigi normaalväärtus kõnealuse tooteliigi ühikuhinnaga võrdsete või seda ületavate omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena.

| c) | Nende tooteliikide puhul, mille omamaise müügi mahust toimus alla 10 % hinnaga, mis ei olnud ühikuhinnast madalam, leiti, et kõnealust tooteliiki ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse käigus ja seepärast määrati kindlaks arvestuslik normaalväärtus. |
| --- | --- |

c)

Nende tooteliikide puhul, mille omamaise müügi mahust toimus alla 10 % hinnaga, mis ei olnud ühikuhinnast madalam, leiti, et kõnealust tooteliiki ei müüdud tavapärase kaubandustegevuse käigus ja seepärast määrati kindlaks arvestuslik normaalväärtus.

3.2.5.   Tegelikul omamaisel hinnal põhinev normaalväärtus

| (70) | Kui uuritavate äriühingute poolt ühendusse ekspordiks müüdud tooteliikide puhul olid täidetud eespool jaos 3.2.3 ja jao 3.2.4 punktides a ja b sätestatud nõuded, võeti vastavate tooteliikide normaalväärtuse aluseks uuritava riigi omamaisel turul sõltumatute klientide poolt uurimisperioodi jooksul makstud või tegelikult makstavad hinnad, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 1. |
| --- | --- |

(70)

Kui uuritavate äriühingute poolt ühendusse ekspordiks müüdud tooteliikide puhul olid täidetud eespool jaos 3.2.3 ja jao 3.2.4 punktides a ja b sätestatud nõuded, võeti vastavate tooteliikide normaalväärtuse aluseks uuritava riigi omamaisel turul sõltumatute klientide poolt uurimisperioodi jooksul makstud või tegelikult makstavad hinnad, nagu on sätestatud algmääruse artikli 2 lõikes 1.

3.2.6.   Arvestuslikul väärtusel põhinev normaalväärtus

| (71) | Eespool toodud jao 3.2.4 punkti c alla kuuluvate tooteliikide puhul ja nende tooteliikide puhul, mida eksportiv tootja ei müünud uuritavate riikide omamaisel turul tüüpilistes kogustes, nagu on märgitud eespool jaos 3.2.3, tuli kindlaks määrata arvestuslik normaalväärtus.
  Arvestusliku normaalväärtuse kindlaksmääramiseks algmääruse artikli 2 lõike 6 kohaselt liideti kantud müügi-, üld- ja halduskulud ning kaalutud keskmine kasum, mida asjaomased koostööd tegevad eksportivad tootjad samasuguse toote omamaiselt müügilt said, nende uurimisperioodi aegsele keskmisele tootmiskulule. Vajaduse korral korrigeeriti tootmiskulusid ning müügi-, üld- ja halduskulusid enne nende kasutamist tavapärase kaubandustegevuse hindamisel ja normaalväärtuse arvutamisel.
  Uuritavates riikides, kus ükski eksportiv tootja uurimisperioodi jooksul tavapärase kaubandustegevuse käigus omamaiselt samasugust toodet või sama toodete üldkategooriat ei müünud, arvutati normaalväärtus asjaomase eksportiva tootja tootmiskulude põhjal, mida oli vajadusel korrigeeritud. Esialgu peeti sobivaks liita sellele tootmiskulule algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c kohaselt nelja Taiwani koostööd tegeva valimisse kuuluva eksportiva tootja poolt uurimisperioodi jooksul kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning samasuguse toote omamaiselt müügilt saadud kasum. |
| --- | --- |

(71)

Eespool toodud jao 3.2.4 punkti c alla kuuluvate tooteliikide puhul ja nende tooteliikide puhul, mida eksportiv tootja ei müünud uuritavate riikide omamaisel turul tüüpilistes kogustes, nagu on märgitud eespool jaos 3.2.3, tuli kindlaks määrata arvestuslik normaalväärtus.

Arvestusliku normaalväärtuse kindlaksmääramiseks algmääruse artikli 2 lõike 6 kohaselt liideti kantud müügi-, üld- ja halduskulud ning kaalutud keskmine kasum, mida asjaomased koostööd tegevad eksportivad tootjad samasuguse toote omamaiselt müügilt said, nende uurimisperioodi aegsele keskmisele tootmiskulule. Vajaduse korral korrigeeriti tootmiskulusid ning müügi-, üld- ja halduskulusid enne nende kasutamist tavapärase kaubandustegevuse hindamisel ja normaalväärtuse arvutamisel.

Uuritavates riikides, kus ükski eksportiv tootja uurimisperioodi jooksul tavapärase kaubandustegevuse käigus omamaiselt samasugust toodet või sama toodete üldkategooriat ei müünud, arvutati normaalväärtus asjaomase eksportiva tootja tootmiskulude põhjal, mida oli vajadusel korrigeeritud. Esialgu peeti sobivaks liita sellele tootmiskulule algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c kohaselt nelja Taiwani koostööd tegeva valimisse kuuluva eksportiva tootja poolt uurimisperioodi jooksul kantud kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning samasuguse toote omamaiselt müügilt saadud kasum.

3.2.7.   Üleminekumajandused

| (72) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrati Hiina ja Vietnami puhul normaalväärtus võrdlusriigi tootjatelt saadud kontrollitud teabe põhjal, st Taiwani siseturul võrreldavate tooteliikide eest makstud või makstavate hindade põhjal, kui leiti, et müük on toimunud tavapärastes kaubandustingimustes, või arvestusliku normaalväärtuse põhjal, kui tavapärase kaubandustegevuse käigus ei olnud võrreldavate tooteliikide omamaist müüki toimunud.
  Sellest tulenevalt määrati normaalväärtus nelja koostööd tegeva valimisse kuuluva Taiwani tootja poolt sõltumatutele klientidele suunatud omamaise müügi kaalutud keskmise hinna või tooteliigi arvestusliku väärtuse põhjal. |
| --- | --- |

(72)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt määrati Hiina ja Vietnami puhul normaalväärtus võrdlusriigi tootjatelt saadud kontrollitud teabe põhjal, st Taiwani siseturul võrreldavate tooteliikide eest makstud või makstavate hindade põhjal, kui leiti, et müük on toimunud tavapärastes kaubandustingimustes, või arvestusliku normaalväärtuse põhjal, kui tavapärase kaubandustegevuse käigus ei olnud võrreldavate tooteliikide omamaist müüki toimunud.

Sellest tulenevalt määrati normaalväärtus nelja koostööd tegeva valimisse kuuluva Taiwani tootja poolt sõltumatutele klientidele suunatud omamaise müügi kaalutud keskmise hinna või tooteliigi arvestusliku väärtuse põhjal.

3.3.   Normaalväärtuse kindlaksmääramine

a)   Hiina Rahvavabariik

| (73) | Kuna turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, määrati Hiinale normaalväärtus eespool toodud põhjenduse 72 kohaselt. |
| --- | --- |

(73)

Kuna turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, määrati Hiinale normaalväärtus eespool toodud põhjenduse 72 kohaselt.

b)   Indoneesia

| (74) | Indoneesia ainsa koostööd tegeva eksportiva tootja puhul tehti kindlaks, et samasuguse toote omamaist müüki ei esinenud. Seepärast tuli normaalväärtus arvutada eespool toodud põhjenduse 71 kohaselt. |
| --- | --- |

(74)

Indoneesia ainsa koostööd tegeva eksportiva tootja puhul tehti kindlaks, et samasuguse toote omamaist müüki ei esinenud. Seepärast tuli normaalväärtus arvutada eespool toodud põhjenduse 71 kohaselt.

| (75) | Märgitakse, et alguses vastas komisjoni saadetud küsimustikule ka teine Indoneesia eksportiv tootja, kes hiljem oma äritegevuse lõpetas ja muutis seega võimatuks küsimustiku vastuste kontrollimise. Seepärast otsustati, et see äriühing ei teinud enam uurimise käigus koostööd. Kõnealust äriühingut ja Indoneesia ametiasutusi teavitati sellest ja nad ei esitanud selle asjaolu kohta mingeid märkusi. |
| --- | --- |

(75)

Märgitakse, et alguses vastas komisjoni saadetud küsimustikule ka teine Indoneesia eksportiv tootja, kes hiljem oma äritegevuse lõpetas ja muutis seega võimatuks küsimustiku vastuste kontrollimise. Seepärast otsustati, et see äriühing ei teinud enam uurimise käigus koostööd. Kõnealust äriühingut ja Indoneesia ametiasutusi teavitati sellest ja nad ei esitanud selle asjaolu kohta mingeid märkusi.

c)   Malaisia

| (76) | Kahe koostööd tegeva Malaisia eksportiva tootja puhul, kes paiknesid vabakaubandustsoonides, tehti kindlaks, et samasuguse toote müük, millest oli teatatud kui omamaisest, toimus põhiliselt vabakaubandustsoonidesse või tolliladudesse, st müük oli suunatud ekspordiks teiste sõltumatute isikute poolt.
  Sellest tulenevalt otsustati, et uurimisperioodi jooksul nende eksportivate tootjate puhul tüüpilist omamaist müüki ei esinenud, ja seepärast tuli normaalväärtus arvutada eespool toodud põhjenduse 71 kohaselt. |
| --- | --- |

(76)

Kahe koostööd tegeva Malaisia eksportiva tootja puhul, kes paiknesid vabakaubandustsoonides, tehti kindlaks, et samasuguse toote müük, millest oli teatatud kui omamaisest, toimus põhiliselt vabakaubandustsoonidesse või tolliladudesse, st müük oli suunatud ekspordiks teiste sõltumatute isikute poolt.

Sellest tulenevalt otsustati, et uurimisperioodi jooksul nende eksportivate tootjate puhul tüüpilist omamaist müüki ei esinenud, ja seepärast tuli normaalväärtus arvutada eespool toodud põhjenduse 71 kohaselt.

d)   Taiwan

| (77) | Nelja eksportiva tootja puhul määrati normaalväärtus eespool põhjendustes 65–71 sätestatud meetodi kohaselt. |
| --- | --- |

(77)

Nelja eksportiva tootja puhul määrati normaalväärtus eespool põhjendustes 65–71 sätestatud meetodi kohaselt.

| (78) | Uurimise käigus tuvastati, et neljast koostööd tegevast eksportivast tootjast olid kaks sidusettevõtted. Need äriühingud müüsid siseturul samasugust toodet nii müügiga tegeleva sidusettevõtte kaudu kui ka otse sõltumatutele klientidele. Märgitakse, et kui tooteliike müüakse müügiga tegelevale sidusettevõttele, võib müüki algmääruse artikli 2 lõike 1 kolmanda lõigu kohaselt pidada väljaspool tavapärast kaubandustegevust toimunuks. Seetõttu, ja selleks et määrata normaalväärtus, paluti neil kahel äriühingul aegsasti enne kohapealset kontrolli esitada müügiga tegeleva sidusettevõtte poolt esimeselt sõltumatult kliendilt võetud hinnad. Kohapeal tuvastati, et kaks koostööd tegevat tootjat ei suutnud sellist teavet anda. Edasimüüv äriühing ostis vaatlusalust toodet eri allikatest, sealhulgas kahelt eksportivalt tootjalt, ning müüs seda lõppkasutajatele, jaemüüjatele ja turustajatele. Sellest olenemata ei suutnud edasimüüv äriühing oma raamatupidamisdokumentide abil näidata, milliseid tooteid osteti kahelt koostööd tegevalt tootjalt, ja seega ei olnud võimalik esitada selliste toodete sõltumatutele klientidele edasimüügi hindu.
  Eelmainitu põhjal teeb komisjon esialgse otsuse, et müügiga tegeleva sidusettevõtte kaudu siseturul toimunud vaatlusaluse toote müük tuleks normaalväärtuse arvutamisel arvestamata jätta, sest ülejäänud omamaist müüki võib ikkagi tüüpiliseks pidada. |
| --- | --- |

(78)

Uurimise käigus tuvastati, et neljast koostööd tegevast eksportivast tootjast olid kaks sidusettevõtted. Need äriühingud müüsid siseturul samasugust toodet nii müügiga tegeleva sidusettevõtte kaudu kui ka otse sõltumatutele klientidele. Märgitakse, et kui tooteliike müüakse müügiga tegelevale sidusettevõttele, võib müüki algmääruse artikli 2 lõike 1 kolmanda lõigu kohaselt pidada väljaspool tavapärast kaubandustegevust toimunuks. Seetõttu, ja selleks et määrata normaalväärtus, paluti neil kahel äriühingul aegsasti enne kohapealset kontrolli esitada müügiga tegeleva sidusettevõtte poolt esimeselt sõltumatult kliendilt võetud hinnad. Kohapeal tuvastati, et kaks koostööd tegevat tootjat ei suutnud sellist teavet anda. Edasimüüv äriühing ostis vaatlusalust toodet eri allikatest, sealhulgas kahelt eksportivalt tootjalt, ning müüs seda lõppkasutajatele, jaemüüjatele ja turustajatele. Sellest olenemata ei suutnud edasimüüv äriühing oma raamatupidamisdokumentide abil näidata, milliseid tooteid osteti kahelt koostööd tegevalt tootjalt, ja seega ei olnud võimalik esitada selliste toodete sõltumatutele klientidele edasimüügi hindu.

Eelmainitu põhjal teeb komisjon esialgse otsuse, et müügiga tegeleva sidusettevõtte kaudu siseturul toimunud vaatlusaluse toote müük tuleks normaalväärtuse arvutamisel arvestamata jätta, sest ülejäänud omamaist müüki võib ikkagi tüüpiliseks pidada.

| (79) | Taiwani viienda valimisse kuuluva eksportiva tootja puhul tuvastati, et samasuguse toote omamaist müüki ei esinenud. Seepärast arvutati normaalväärtus põhjenduse 71 kohaselt. Ent uurimise käigus leiti esitatud teabes tõsiseid lahknevusi. Esiteks ei liigitanud äriühing vaatlusaluse toote eri liike komisjoni antud selgete juhiste kohaselt ja seepärast ei olnud päris mitme tooteliigi puhul võimalik võrdlus Taiwani teiste tootjate omamaise müügiga. Teiseks ei olnud kohapealse kontrolli käigus võimalik tuvastada küsimustiku vastuses näidatud vaatlusaluse toote tootmiskulude vastavust küsimustiku vastuse kasumi ja kahjumi tabelis või äriühingu mis tahes muus raamatupidamisdokumendis näidatud müüdud kauba maksumusele. Samuti ei suudetud teha tooteliikide kaupa kindlaks seost toormeostude ja teatatud tootmiskulude vahel. Pärast kontrollkäiku teatas äriühing uue tootmiskulu, mida kontrollitud teave ei toetanud.
  Eelmainitud asjaolude tõttu ja algmääruse artikli 18 kohaselt teatati äriühingule, et teatavat teavet ei saa dumpingu arvutamisel kasutada ja et osaliselt tehakse esialgsed järeldused kättesaadavate faktide põhjal. Sellest tulenevalt kasutas komisjon arvestusliku normaalväärtuse määramiseks nende eksporditud tooteliikide korrigeeritud tootmiskulu, mida oli kättesaadavate juhiste põhjal võimalik selgelt kindlaks teha. Kõnealusele tootmiskulule liideti Taiwani nelja ülejäänud koostööd tegeva eksportiva tootja kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning omamaisest müügist saadud kasum. |
| --- | --- |

(79)

Taiwani viienda valimisse kuuluva eksportiva tootja puhul tuvastati, et samasuguse toote omamaist müüki ei esinenud. Seepärast arvutati normaalväärtus põhjenduse 71 kohaselt. Ent uurimise käigus leiti esitatud teabes tõsiseid lahknevusi. Esiteks ei liigitanud äriühing vaatlusaluse toote eri liike komisjoni antud selgete juhiste kohaselt ja seepärast ei olnud päris mitme tooteliigi puhul võimalik võrdlus Taiwani teiste tootjate omamaise müügiga. Teiseks ei olnud kohapealse kontrolli käigus võimalik tuvastada küsimustiku vastuses näidatud vaatlusaluse toote tootmiskulude vastavust küsimustiku vastuse kasumi ja kahjumi tabelis või äriühingu mis tahes muus raamatupidamisdokumendis näidatud müüdud kauba maksumusele. Samuti ei suudetud teha tooteliikide kaupa kindlaks seost toormeostude ja teatatud tootmiskulude vahel. Pärast kontrollkäiku teatas äriühing uue tootmiskulu, mida kontrollitud teave ei toetanud.

Eelmainitud asjaolude tõttu ja algmääruse artikli 18 kohaselt teatati äriühingule, et teatavat teavet ei saa dumpingu arvutamisel kasutada ja et osaliselt tehakse esialgsed järeldused kättesaadavate faktide põhjal. Sellest tulenevalt kasutas komisjon arvestusliku normaalväärtuse määramiseks nende eksporditud tooteliikide korrigeeritud tootmiskulu, mida oli kättesaadavate juhiste põhjal võimalik selgelt kindlaks teha. Kõnealusele tootmiskulule liideti Taiwani nelja ülejäänud koostööd tegeva eksportiva tootja kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning omamaisest müügist saadud kasum.

e)   Tai

| (80) | Nelja Tai koostööd tegeva eksportiva tootja puhul tuvastati, et tavapärase kaubandustegevuse käigus vaatlusaluse toote tüüpilist omamaist müüki ei esinenud. Seepärast tuli normaalväärtus arvutada eespool toodud põhjenduse 71 kohaselt. |
| --- | --- |

(80)

Nelja Tai koostööd tegeva eksportiva tootja puhul tuvastati, et tavapärase kaubandustegevuse käigus vaatlusaluse toote tüüpilist omamaist müüki ei esinenud. Seepärast tuli normaalväärtus arvutada eespool toodud põhjenduse 71 kohaselt.

f)   Vietnam

| (81) | Kuna ühelegi Vietnami eksportivale tootjale turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, määrati Vietnami puhul normaalväärtus kindlaks eespool toodud põhjenduse 72 kohaselt. |
| --- | --- |

(81)

Kuna ühelegi Vietnami eksportivale tootjale turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldatud, määrati Vietnami puhul normaalväärtus kindlaks eespool toodud põhjenduse 72 kohaselt.

4.   Ekspordihind

a)   Hiina Rahvavabariik

| (82) | Nende kahe koostööd tegeva eksportiva tootja puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, toimus eksport otse ühenduse sõltumatutele klientidele. Ekspordihinnad põhinesid seepärast algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavatel hindadel. |
| --- | --- |

(82)

Nende kahe koostööd tegeva eksportiva tootja puhul, kellele võimaldati individuaalset kohtlemist, toimus eksport otse ühenduse sõltumatutele klientidele. Ekspordihinnad põhinesid seepärast algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavatel hindadel.

b)   Indoneesia

| (83) | Ainsa koostööd tegeva eksportiva tootja eksport toimus otse ühenduse sõltumatutele klientidele. Ekspordihind põhines seepärast algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavatel hindadel. |
| --- | --- |

(83)

Ainsa koostööd tegeva eksportiva tootja eksport toimus otse ühenduse sõltumatutele klientidele. Ekspordihind põhines seepärast algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavatel hindadel.

c)   Malaisia

| (84) | Ühe eksportiva tootja puhul, kelle eksportmüük toimus otse ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade alusel. |
| --- | --- |

(84)

Ühe eksportiva tootja puhul, kelle eksportmüük toimus otse ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade alusel.

| (85) | Malaisia teise eksportiva tootja vaatlusaluse toote eksport toimus ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele ja ühele seotud isikule. Esimesena nimetatud ekspordi puhul määrati ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade alusel. Ekspordi puhul seotud isikule määrati ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt nende hindade alusel, millega imporditud tooteid esimesena sõltumatule müüjale edasi müüdi. Seetõttu tehti kohandusi, et arvestada kõiki kulusid, sealhulgas tolli- ja muid makse, mida importimise ja edasimüügi vahepeal kanti, ning sõltumatute koostööd tegevate importijate poolt tavaliselt saadud kasumeid, et oleks võimalik määrata kindlaks usaldusväärne ekspordihind. |
| --- | --- |

(85)

Malaisia teise eksportiva tootja vaatlusaluse toote eksport toimus ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele ja ühele seotud isikule. Esimesena nimetatud ekspordi puhul määrati ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade alusel. Ekspordi puhul seotud isikule määrati ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 9 kohaselt nende hindade alusel, millega imporditud tooteid esimesena sõltumatule müüjale edasi müüdi. Seetõttu tehti kohandusi, et arvestada kõiki kulusid, sealhulgas tolli- ja muid makse, mida importimise ja edasimüügi vahepeal kanti, ning sõltumatute koostööd tegevate importijate poolt tavaliselt saadud kasumeid, et oleks võimalik määrata kindlaks usaldusväärne ekspordihind.

d)   Taiwan

| (86) | Eksportivate tootjate eksportmüük ühendusse toimus kas otse sõltumatutele klientidele või Taiwanis asuvate kaubandusettevõtete kaudu. |
| --- | --- |

(86)

Eksportivate tootjate eksportmüük ühendusse toimus kas otse sõltumatutele klientidele või Taiwanis asuvate kaubandusettevõtete kaudu.

| (87) | Kui eksportmüük ühendusse toimus otse sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade alusel. |
| --- | --- |

(87)

Kui eksportmüük ühendusse toimus otse sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavate hindade alusel.

| (88) | Kui eksportmüük ühendusse toimus kaubandusettevõtete kaudu, määrati hinnad algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt hindade järgi, mida toote eest võeti, kui asjaomased tootjad seda kaubandusettevõtetele ekspordiks müüsid. |
| --- | --- |

(88)

Kui eksportmüük ühendusse toimus kaubandusettevõtete kaudu, määrati hinnad algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt hindade järgi, mida toote eest võeti, kui asjaomased tootjad seda kaubandusettevõtetele ekspordiks müüsid.

| (89) | Üks eksportiv tootja, kes müüs vaatlusalust toodet ka Taiwani kaubandusettevõtjate kaudu, ei suutnud esitada täiendavaid dokumente, mis selgitaksid kaubandusettevõtjate kaudu müüdud toodete sihtkohti. Seepärast sellist müüki ei arvestatud ja ekspordihind põhines ainult otsesel ekspordil ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele. |
| --- | --- |

(89)

Üks eksportiv tootja, kes müüs vaatlusalust toodet ka Taiwani kaubandusettevõtjate kaudu, ei suutnud esitada täiendavaid dokumente, mis selgitaksid kaubandusettevõtjate kaudu müüdud toodete sihtkohti. Seepärast sellist müüki ei arvestatud ja ekspordihind põhines ainult otsesel ekspordil ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele.

e)   Tai

| (90) | Nelja koostööd tegeva eksportiva tootja eksport toimus otse ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele. Ekspordihind põhines seepärast algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavatel hindadel. |
| --- | --- |

(90)

Nelja koostööd tegeva eksportiva tootja eksport toimus otse ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele. Ekspordihind põhines seepärast algmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstavatel hindadel.

f)   Vietnam

| (91) | Nagu eespool individuaalse kohtlemise analüüsi all selgitatud, tegi Vietnamis koostööd ainult üks äriühing, kuid talle ei võimaldatud individuaalset kohtlemist. Pealegi tegutses see äriühing uurimise käigus koostööd teinud Taiwani sidusettevõtte alltöövõtjana. Taiwani äriühing oli toorme omanik ja täitis kõiki eksportmüügiga seotud ülesandeid. Ta ei suutnud aga oma raamatupidamisdokumentide abil näidata, et sõltumatutelt klientidelt küsitud ekspordihinnad olid seotud Vietnamis toodetud ja ühendusse eksporditud toodetega, nagu oli teatatud Vietnami alltöövõtja vastuses küsimustikule. Seepärast ei saa neid hindu kasutada Vietnamist ühendusse suundunud ekspordi hindadena. Äriühingut teavitati sellest. Kuna ükski muu allikas ei olnud kättesaadav, määrati ekspordihinnad kõikide eksportivate tootjate puhul esialgu Eurostati impordistatistika alusel. |
| --- | --- |

(91)

Nagu eespool individuaalse kohtlemise analüüsi all selgitatud, tegi Vietnamis koostööd ainult üks äriühing, kuid talle ei võimaldatud individuaalset kohtlemist. Pealegi tegutses see äriühing uurimise käigus koostööd teinud Taiwani sidusettevõtte alltöövõtjana. Taiwani äriühing oli toorme omanik ja täitis kõiki eksportmüügiga seotud ülesandeid. Ta ei suutnud aga oma raamatupidamisdokumentide abil näidata, et sõltumatutelt klientidelt küsitud ekspordihinnad olid seotud Vietnamis toodetud ja ühendusse eksporditud toodetega, nagu oli teatatud Vietnami alltöövõtja vastuses küsimustikule. Seepärast ei saa neid hindu kasutada Vietnamist ühendusse suundunud ekspordi hindadena. Äriühingut teavitati sellest. Kuna ükski muu allikas ei olnud kättesaadav, määrati ekspordihinnad kõikide eksportivate tootjate puhul esialgu Eurostati impordistatistika alusel.

5.   Võrdlus

| (92) | Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(92)

Normaalväärtust ja ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil.

| (93) | Selleks et tagada ekspordihinna ja normaalväärtuse õiglane võrdlus, tehti parandused hindade võrreldavust mõjutavate erinevuste nõuetekohaseks arvestamiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Kõikide uuritud eksportivate tootjate puhul võeti juhul, kui see oli võimalik ja õigustatud, arvesse erinevusi transpordikuludes, mereveo- ja kindlustuskuludes, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludes, pakkimiskuludes, garantiikuludes ja komisjonitasudes. |
| --- | --- |

(93)

Selleks et tagada ekspordihinna ja normaalväärtuse õiglane võrdlus, tehti parandused hindade võrreldavust mõjutavate erinevuste nõuetekohaseks arvestamiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10. Kõikide uuritud eksportivate tootjate puhul võeti juhul, kui see oli võimalik ja õigustatud, arvesse erinevusi transpordikuludes, mereveo- ja kindlustuskuludes, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludes, pakkimiskuludes, garantiikuludes ja komisjonitasudes.

6.   Dumpingumarginaalid

6.1.   Üldine metoodika

| (94) | Artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt kasutati dumpingumarginaalide määramiseks tooteliigi kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemist tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga, mis tehti kindlaks eelmainitu kohaselt. |
| --- | --- |

(94)

Artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt kasutati dumpingumarginaalide määramiseks tooteliigi kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdlemist tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga, mis tehti kindlaks eelmainitu kohaselt.

| (95) | Nende koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul, kes teatasid endast algmääruse artikli 17 kohaselt, kuid keda individuaalselt ei kontrollitud, määrati dumpingumarginaal algmääruse artikli 9 lõike 6 kohaselt valimisse kuuluvate äriühingute kaalutud keskmise dumpingumarginaali alusel. |
| --- | --- |

(95)

Nende koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul, kes teatasid endast algmääruse artikli 17 kohaselt, kuid keda individuaalselt ei kontrollitud, määrati dumpingumarginaal algmääruse artikli 9 lõike 6 kohaselt valimisse kuuluvate äriühingute kaalutud keskmise dumpingumarginaali alusel.

| (96) | Nende eksportivate tootjate puhul, kes ei vastanud komisjoni küsimustikule ega teatanud endast muul moel, määrati dumpingumarginaal algmääruse artikli 18 lõike 1 kohaselt kättesaadavate faktide põhjal. |
| --- | --- |

(96)

Nende eksportivate tootjate puhul, kes ei vastanud komisjoni küsimustikule ega teatanud endast muul moel, määrati dumpingumarginaal algmääruse artikli 18 lõike 1 kohaselt kättesaadavate faktide põhjal.

| (97) | Koostööst keeldunud eksportivate tootjate dumpingumarginaali määramiseks tehti kõigepealt kindlaks koostööst keeldumise tase. Selleks võrreldi koostööd tegevate eksportivate tootjate poolt teatatud ühendusse suundunud ekspordi mahtu ja Eurostati samaväärset impordistatistikat. |
| --- | --- |

(97)

Koostööst keeldunud eksportivate tootjate dumpingumarginaali määramiseks tehti kõigepealt kindlaks koostööst keeldumise tase. Selleks võrreldi koostööd tegevate eksportivate tootjate poolt teatatud ühendusse suundunud ekspordi mahtu ja Eurostati samaväärset impordistatistikat.

| (98) | Kui koostööst keeldumise tase oli kõrge, s.o rohkem kui 20 %, peeti sobivaks kehtestada koostööst keeldunud eksportivatele tootjatele dumpingumarginaal, mis on kõrgem kui kõige kõrgem dumpingumarginaal, mis määrati koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele. On tõepoolest alust uskuda, et koostööst keeldumise kõrge taseme põhjustas see, et uuritava riigi koostööst keeldunud eksportivate tootjate dumpingumarginaal on kõrgem kui ükskõik millisel koostööd tegeval eksportival tootjal. Seepärast määrati sellistel juhtudel dumpingumarginaal, mis vastab nende koostööd tegevate eksportivate tootjate enim müüdud tüüpiliste tooteliikide keskmisele kaalutud dumpingumarginaalile, kelle dumpingumarginaalid on kõige kõrgemad. |
| --- | --- |

(98)

Kui koostööst keeldumise tase oli kõrge, s.o rohkem kui 20 %, peeti sobivaks kehtestada koostööst keeldunud eksportivatele tootjatele dumpingumarginaal, mis on kõrgem kui kõige kõrgem dumpingumarginaal, mis määrati koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele. On tõepoolest alust uskuda, et koostööst keeldumise kõrge taseme põhjustas see, et uuritava riigi koostööst keeldunud eksportivate tootjate dumpingumarginaal on kõrgem kui ükskõik millisel koostööd tegeval eksportival tootjal. Seepärast määrati sellistel juhtudel dumpingumarginaal, mis vastab nende koostööd tegevate eksportivate tootjate enim müüdud tüüpiliste tooteliikide keskmisele kaalutud dumpingumarginaalile, kelle dumpingumarginaalid on kõige kõrgemad.

| (99) | Juhul kui koostööst keeldumise tase oli kõrge, peeti sobivaks määrata koostööst keeldunud eksportivatele tootjatele asjaomase riigi koostööd tegeva eksportiva tootja kõrgeima dumpingumarginaaliga võrdne dumpingumarginaal, sest polnud alust uskuda, et mõne koostööst keeldunud eksportiva tootja dumpingumarginaal oleks väiksem. |
| --- | --- |

(99)

Juhul kui koostööst keeldumise tase oli kõrge, peeti sobivaks määrata koostööst keeldunud eksportivatele tootjatele asjaomase riigi koostööd tegeva eksportiva tootja kõrgeima dumpingumarginaaliga võrdne dumpingumarginaal, sest polnud alust uskuda, et mõne koostööst keeldunud eksportiva tootja dumpingumarginaal oleks väiksem.

| (100) | Komisjonil on olnud järjekindlalt tavaks pidada seotud eksportivaid tootjaid või samasse kontserni kuuluvaid eksportivaid tootjaid dumpingumarginaali määramisel üheks ja samaks isikuks ja kehtestada neile seega ühesugune dumpingumarginaal. Seda eelkõige sellepärast, et individuaalsete dumpingumarginaalide arvutamine võiks soodustada dumpinguvastastest meetmetest hoidumist, muutes need ebatõhusaks sel teel, et võimaldaks omavahel seotud eksportivatel tootjatel suunata oma eksporti ühendusse madalaima individuaalse dumpingumarginaaliga äriühingu kaudu.
  Selle tava kohaselt arvati üheks ja samaks isikuks kaks omavahel seotud Taiwani eksportivat tootjat, kes kuulusid samasse kontserni, ja neile määrati ühesugune dumpingumarginaal. Nende eksportivate tootjate puhul otsustati arvutada kõigepealt kummagi äriühingu dumpingumarginaal ja teha siis kindlaks nende dumpingumarginaalide kaalutud keskmine, mis omistati kontsernile tervikuna. |
| --- | --- |

(100)

Komisjonil on olnud järjekindlalt tavaks pidada seotud eksportivaid tootjaid või samasse kontserni kuuluvaid eksportivaid tootjaid dumpingumarginaali määramisel üheks ja samaks isikuks ja kehtestada neile seega ühesugune dumpingumarginaal. Seda eelkõige sellepärast, et individuaalsete dumpingumarginaalide arvutamine võiks soodustada dumpinguvastastest meetmetest hoidumist, muutes need ebatõhusaks sel teel, et võimaldaks omavahel seotud eksportivatel tootjatel suunata oma eksporti ühendusse madalaima individuaalse dumpingumarginaaliga äriühingu kaudu.

Selle tava kohaselt arvati üheks ja samaks isikuks kaks omavahel seotud Taiwani eksportivat tootjat, kes kuulusid samasse kontserni, ja neile määrati ühesugune dumpingumarginaal. Nende eksportivate tootjate puhul otsustati arvutada kõigepealt kummagi äriühingu dumpingumarginaal ja teha siis kindlaks nende dumpingumarginaalide kaalutud keskmine, mis omistati kontsernile tervikuna.

6.2.   Dumpingumarginaalid

a)   Hiina Rahvavabariik

| (101) | Hiina eksportivate tootjate puhul oli koostööst keeldumine oluline (umbes 85 %). |
| --- | --- |

(101)

Hiina eksportivate tootjate puhul oli koostööst keeldumine oluline (umbes 85 %).

| (102) | Esialgsed dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised:






  — | Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City 21,5 % |
| --- | --- | --- |

(102)

Esialgsed dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised:

—

Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City 21,5 %

| — | Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang 12,2 % |
| --- | --- |

—

Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang 12,2 %

| — | Kõik teised äriühingud 27,4 % |
| --- | --- |

—

Kõik teised äriühingud 27,4 %

b)   Indoneesia

| (103) | Indoneesia eksportivate tootjate puhul oli koostööst keeldumine oluline (umbes 60 %). Esialgsed dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised:






  — | PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam 9,8 % |
| --- | --- | --- |

(103)

Indoneesia eksportivate tootjate puhul oli koostööst keeldumine oluline (umbes 60 %). Esialgsed dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised:

—

PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam 9,8 %

| — | Kõik teised äriühingud 24,6 % |
| --- | --- |

—

Kõik teised äriühingud 24,6 %

c)   Malaisia

| (104) | Koostööd tegid kõik Malaisia eksportivad tootjad. Kummagi koostööd tegeva eksportiva tootja (Tigges Stainless Steel Fasteners (M) Sdn. Bhd., Ipoh, Chemor ja Tong Heer Fasteners Co. Sdn., Bhd, Penang) puhul esialgseid dumpingumarginaale ei täheldatud ja seepärast ei tuleks Malaisiast pärit impordi suhtes ajutisi meetmeid kehtestada. Kui edasine uurimine kinnitab neid järeldusi, siis lõpetatakse menetlus Malaisia suhtes. |
| --- | --- |

(104)

Koostööd tegid kõik Malaisia eksportivad tootjad. Kummagi koostööd tegeva eksportiva tootja (Tigges Stainless Steel Fasteners (M) Sdn. Bhd., Ipoh, Chemor ja Tong Heer Fasteners Co. Sdn., Bhd, Penang) puhul esialgseid dumpingumarginaale ei täheldatud ja seepärast ei tuleks Malaisiast pärit impordi suhtes ajutisi meetmeid kehtestada. Kui edasine uurimine kinnitab neid järeldusi, siis lõpetatakse menetlus Malaisia suhtes.

d)   Filipiinid

| (105) | Nagu mainitud eespool põhjenduses 14, leiti, et peaaegu kogu Filipiinide eksport ühendusse paistab koosnevat mutritest. Kuna esialgu otsustati, et mutrid tuleks hõlmatud toodete hulgast välja jätta, siis dumpingumarginaali ei määratud ja Filipiinidelt pärit impordi suhtes ei tuleks ajutisi meetmeid kehtestada. |
| --- | --- |

(105)

Nagu mainitud eespool põhjenduses 14, leiti, et peaaegu kogu Filipiinide eksport ühendusse paistab koosnevat mutritest. Kuna esialgu otsustati, et mutrid tuleks hõlmatud toodete hulgast välja jätta, siis dumpingumarginaali ei määratud ja Filipiinidelt pärit impordi suhtes ei tuleks ajutisi meetmeid kehtestada.

e)   Taiwan

| (106) | Ühe valimisse kuuluva Taiwani importiva tootja puhul määrati dumpingumarginaal algmääruse artikli 18 lõike 1 kohaselt osaliselt faktide põhjal, mis olid kättesaadavad. Seepärast ei võetud tema dumpingumarginaali arvesse algmääruse artikli 9 lõike 6 kohaselt valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmise dumpingumarginaali arvutamisel. |
| --- | --- |

(106)

Ühe valimisse kuuluva Taiwani importiva tootja puhul määrati dumpingumarginaal algmääruse artikli 18 lõike 1 kohaselt osaliselt faktide põhjal, mis olid kättesaadavad. Seepärast ei võetud tema dumpingumarginaali arvesse algmääruse artikli 9 lõike 6 kohaselt valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate eksportivate tootjate kaalutud keskmise dumpingumarginaali arvutamisel.

| (107) | Kaks valimisse kuuluvat eksportivat tootjat olid omavahel seotud ja seepärast arvutati neile ühine dumpingumarginaal. |
| --- | --- |

(107)

Kaks valimisse kuuluvat eksportivat tootjat olid omavahel seotud ja seepärast arvutati neile ühine dumpingumarginaal.

| (108) | Taiwani eksportivate tootjate puhul oli koostööst keeldumine oluline (umbes 22 %). Esialgsed dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised:






  — | Arrow Fasteners Co. Ltd, Taipei 15,2 % |
| --- | --- | --- |

(108)

Taiwani eksportivate tootjate puhul oli koostööst keeldumine oluline (umbes 22 %). Esialgsed dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised:

—

Arrow Fasteners Co. Ltd, Taipei 15,2 %

| — | Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan 18,8 % |
| --- | --- |

—

Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan 18,8 %

| — | Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung 16,1 % |
| --- | --- |

—

Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung 16,1 %

| — | Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd, Kaohsiung 16,1 % |
| --- | --- |

—

Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd, Kaohsiung 16,1 %

| — | Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan 11,4 % |
| --- | --- |

—

Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan 11,4 %

| — | Valimisse mittekuuluvad koostööd tegevad eksportivad tootjad 15,8 % |
| --- | --- |

—

Valimisse mittekuuluvad koostööd tegevad eksportivad tootjad 15,8 %

| — | Kõik teised äriühingud 23,6 % |
| --- | --- |

—

Kõik teised äriühingud 23,6 %

f)   Tai

| (109) | Koostööd tegid kõik Tai eksportivad tootjad. Esialgsed dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised:






  — | A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya 15,9 % |
| --- | --- | --- |

(109)

Koostööd tegid kõik Tai eksportivad tootjad. Esialgsed dumpingumarginaalid, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised:

—

A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya 15,9 %

| — | Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn 10,8 % |
| --- | --- |

—

Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn 10,8 %

| — | Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn 14,6 % |
| --- | --- |

—

Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn 14,6 %

| — | Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn 11,0 % |
| --- | --- |

—

Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn 11,0 %

| — | Kõik teised äriühingud 15,9 % |
| --- | --- |

—

Kõik teised äriühingud 15,9 %

g)   Vietnam

| (110) | Kõikide Vietnami äriühingute esialgne dumpingumarginaal, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on 7,7 %. |
| --- | --- |

(110)

Kõikide Vietnami äriühingute esialgne dumpingumarginaal, mida väljendatakse protsendimäärana CIF-impordihinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on 7,7 %.

E.   KAHJU

1.   Ühenduse tootmine

| (111) | Uurimise käigus tehti väljavõttelise uuringu raames kindlaks, et samasugust toodet valmistasid uurimisperioodi jooksul seitse ühenduse tootjat (vt põhjendust 30). Kaks neist ei ole siiski uurimise käigus enam koostööd teinud. Lisaks sellele nähtus kaebusest, et ühenduses on veel mitu väiksemat tootjat, kes samuti uurimise käigus koostööd ei tee. |
| --- | --- |

(111)

Uurimise käigus tehti väljavõttelise uuringu raames kindlaks, et samasugust toodet valmistasid uurimisperioodi jooksul seitse ühenduse tootjat (vt põhjendust 30). Kaks neist ei ole siiski uurimise käigus enam koostööd teinud. Lisaks sellele nähtus kaebusest, et ühenduses on veel mitu väiksemat tootjat, kes samuti uurimise käigus koostööd ei tee.

| (112) | Seepärast arvutati algmääruse artikli 4 lõike 1 kohaldamisel ühenduse toodangu maht, liites seitsme tootja toodangud, mida teatakse väljavõttelise uuringu põhjal, ja teiste väikeste koostööst keeldunud tootjate tootmismahud, mida teatakse kaebuse põhjal. |
| --- | --- |

(112)

Seepärast arvutati algmääruse artikli 4 lõike 1 kohaldamisel ühenduse toodangu maht, liites seitsme tootja toodangud, mida teatakse väljavõttelise uuringu põhjal, ja teiste väikeste koostööst keeldunud tootjate tootmismahud, mida teatakse kaebuse põhjal.

2.   Ühenduse tootmisharu mõiste

| (113) | Põhjenduses 30 mainitud viie koostööd tegeva tootja toodang moodustas 54 % samasuguse toote ühenduse kogutoodangust. Seepärast moodustavad need äriühingud ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses ja edaspidi neid nii nimetataksegi. Neist äriühingutest neli, kes esindavad suurimat tüüpilist tootmismahtu, on algmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt väljavõttelisse uuringusse kaasatud. Neid nimetatakse “valimisse kuuluvateks ühenduse tootjateks”. |
| --- | --- |

(113)

Põhjenduses 30 mainitud viie koostööd tegeva tootja toodang moodustas 54 % samasuguse toote ühenduse kogutoodangust. Seepärast moodustavad need äriühingud ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses ja edaspidi neid nii nimetataksegi. Neist äriühingutest neli, kes esindavad suurimat tüüpilist tootmismahtu, on algmääruse artikli 17 lõike 1 kohaselt väljavõttelisse uuringusse kaasatud. Neid nimetatakse “valimisse kuuluvateks ühenduse tootjateks”.

| (114) | Väljavõttelise uuringu kasutamise tõttu on kahjunäitajad osaliselt kindlaks tehtud ühenduse tootmisharu kohta tervikuna ja osaliselt valimisse kuuluvate ühenduse tootjate kohta. Turuosa, toodangu, tootmisvõimsuse ja selle rakendusastme, müügimahu ja -väärtuse, kasvu, varude, tööhõive ja tootlikkuse alase kahju analüüsimise aluseks on andmed ühenduse tootmisharu kui terviku kohta. Muidu on kasutatud andmeid valimisse kuuluvate ühenduse tootjate kohta (tehinguhinnad, investeeringud ja investeeringutasuvus, töötasud, kasumlikkus, rahavood ja kapitali kaasamise võime). |
| --- | --- |

(114)

Väljavõttelise uuringu kasutamise tõttu on kahjunäitajad osaliselt kindlaks tehtud ühenduse tootmisharu kohta tervikuna ja osaliselt valimisse kuuluvate ühenduse tootjate kohta. Turuosa, toodangu, tootmisvõimsuse ja selle rakendusastme, müügimahu ja -väärtuse, kasvu, varude, tööhõive ja tootlikkuse alase kahju analüüsimise aluseks on andmed ühenduse tootmisharu kui terviku kohta. Muidu on kasutatud andmeid valimisse kuuluvate ühenduse tootjate kohta (tehinguhinnad, investeeringud ja investeeringutasuvus, töötasud, kasumlikkus, rahavood ja kapitali kaasamise võime).

3.   Ühenduse turu olukorra analüüs

3.1.   Sisejuhatus

| (115) | Mahu ja hinnasuundumuste hindamisel kasutati asjaomast Eurostati statistikat CN-koodide 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70 kohta ning andmeid, mis pärinesid ühenduse tootmisharu poolt küsimustikele antud vastustest, mida oli kontrollitud. Tuleb meenutada, et esialgu ei arvata mutreid hõlmatud toodete hulka. Seepärast ei ole käesolevas analüüsis kasutatud selle artikliga (CN-kood 7318 16 30) seotud andmeid. |
| --- | --- |

(115)

Mahu ja hinnasuundumuste hindamisel kasutati asjaomast Eurostati statistikat CN-koodide 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ja 7318 15 70 kohta ning andmeid, mis pärinesid ühenduse tootmisharu poolt küsimustikele antud vastustest, mida oli kontrollitud. Tuleb meenutada, et esialgu ei arvata mutreid hõlmatud toodete hulka. Seepärast ei ole käesolevas analüüsis kasutatud selle artikliga (CN-kood 7318 16 30) seotud andmeid.

| (116) | Ühenduse tootmisharu andmed saadi koostööd tegevate ühenduse tootjate kontrollitud vastustest küsimustikule. |
| --- | --- |

(116)

Ühenduse tootmisharu andmed saadi koostööd tegevate ühenduse tootjate kontrollitud vastustest küsimustikule.

| (117) | Alates 1997. aasta septembrist kuni 2003. aasta veebruarini kehtisid Hiinast, Indiast, Malaisiast, Korea Vabariigist, Taiwanist ja Taist pärit kinnitusdetailide impordi suhtes dumpinguvastased meetmed. (3) |
| --- | --- |

(117)

Alates 1997. aasta septembrist kuni 2003. aasta veebruarini kehtisid Hiinast, Indiast, Malaisiast, Korea Vabariigist, Taiwanist ja Taist pärit kinnitusdetailide impordi suhtes dumpinguvastased meetmed. (3)

3.2.   Ühenduse tarbimine

| (118) | Selleks et arvutada ühenduse tarbimist vaatlusaluse toote ja samasuguse toote osas, lisas komisjon:






  — | vaatlusaluse toote ja samasuguse toote impordi kogumahu Eurostati andmetel, |
| --- | --- | --- |

(118)

Selleks et arvutada ühenduse tarbimist vaatlusaluse toote ja samasuguse toote osas, lisas komisjon:

—

vaatlusaluse toote ja samasuguse toote impordi kogumahu Eurostati andmetel,

| — | ühenduse tootmisharu samasuguse toote müügimahu ühenduses, |
| --- | --- |

—

ühenduse tootmisharu samasuguse toote müügimahu ühenduses,

| — | ja kaebuses sisalduval teabel põhinev teiste teadaolevate ühenduse tootjate poolt toodetud samasuguse toote hinnanguline müügimaht. |
| --- | --- |

—

ja kaebuses sisalduval teabel põhinev teiste teadaolevate ühenduse tootjate poolt toodetud samasuguse toote hinnanguline müügimaht.

Nagu on näidatud järgmises tabelis, suurenes vaatlusaluse toote ja samasuguse toote tarbimine ühenduses vaatlusaluse perioodi jooksul 24 %.

| Tarbimine (kg) | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaatlusalune toode ja samasugune toode | 63 907 918 | 70 113 833 | 75 854 601 | 79 427 756 |
| Indeks | 100 | 110 | 119 | 124 |

Tarbimine (kg)

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Vaatlusalune toode ja samasugune toode

63 907 918

70 113 833

75 854 601

79 427 756

Indeks

100

110

119

124

3.3.   Vaatlusaluse toote import ühendusse

3.3.1.   Kumulatsioon

| (119) | Hiinast, Indoneesiast, Taiwanist, Taist ja Vietnamist (edaspidi “asjaomased riigid”) pärit kinnitusdetailide dumpinguhinnaga importi on algmääruse artikli 3 lõike 4 kohaselt kumulatiivselt hinnatud. Meenutatakse, et Malaisiast pärit impordi puhul dumpingut ei tuvastatud ja Filipiinidelt pärit import koosnes ainult mutritest, mis on käesolevast menetlusest esialgu välja jäetud. Seepärast ei käsitletud neist riikidest pärit importi koos dumpinguhinnaga impordiga. Iga asjaomase riigi impordi puhul kindlaks tehtud dumpingumarginaalid ületavad algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratud miinimumtaset, st 2 % ekspordihinnast, ja iga asjaomase riigi impordimaht ületab algmääruse artikli 5 lõikes 7 sätestatud 1 %st turuosa künnist. Kõigi asjaomaste riikide keskmised impordihinnad langesid vaatlusaluse perioodi jooksul pidevalt. Lisaks sellele olid asjaomastest riikidest imporditud kinnitusdetailid igas mõttes ühesugused, nad on üksteisega asendatavad ning neid turustatakse ühenduses võrreldavate müügikanalite kaudu ja samasugustes äritingimustes, mis tähendab, et nad konkureerivad üksteisega ja ühenduses toodetavate kinnitusdetailidega. Seepärast järeldatakse esialgu, et impordi mõju kumulatiivne hindamine on vajalik. |
| --- | --- |

(119)

Hiinast, Indoneesiast, Taiwanist, Taist ja Vietnamist (edaspidi “asjaomased riigid”) pärit kinnitusdetailide dumpinguhinnaga importi on algmääruse artikli 3 lõike 4 kohaselt kumulatiivselt hinnatud. Meenutatakse, et Malaisiast pärit impordi puhul dumpingut ei tuvastatud ja Filipiinidelt pärit import koosnes ainult mutritest, mis on käesolevast menetlusest esialgu välja jäetud. Seepärast ei käsitletud neist riikidest pärit importi koos dumpinguhinnaga impordiga. Iga asjaomase riigi impordi puhul kindlaks tehtud dumpingumarginaalid ületavad algmääruse artikli 9 lõikes 3 määratud miinimumtaset, st 2 % ekspordihinnast, ja iga asjaomase riigi impordimaht ületab algmääruse artikli 5 lõikes 7 sätestatud 1 %st turuosa künnist. Kõigi asjaomaste riikide keskmised impordihinnad langesid vaatlusaluse perioodi jooksul pidevalt. Lisaks sellele olid asjaomastest riikidest imporditud kinnitusdetailid igas mõttes ühesugused, nad on üksteisega asendatavad ning neid turustatakse ühenduses võrreldavate müügikanalite kaudu ja samasugustes äritingimustes, mis tähendab, et nad konkureerivad üksteisega ja ühenduses toodetavate kinnitusdetailidega. Seepärast järeldatakse esialgu, et impordi mõju kumulatiivne hindamine on vajalik.

3.3.2.   Asjaomaste riikide impordi maht, hind ja turuosa

| (120) | Vaatlusaluse toote import suurenes vaatlusaluse perioodi jooksul märkimisväärselt. Uurimisperioodil oli impordimaht 96 % suurem kui 2001. aastal.









  Keskmine impordihind kg kohta
  (eurodes) | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaatlusalune toode | 3,53 | 2,90 | 2,50 | 2,41 |
| Indeks | 100 | 82 | 71 | 68 |

(120)

Vaatlusaluse toote import suurenes vaatlusaluse perioodi jooksul märkimisväärselt. Uurimisperioodil oli impordimaht 96 % suurem kui 2001. aastal.

Keskmine impordihind kg kohta

(eurodes)

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Vaatlusalune toode

3,53

2,90

2,50

2,41

Indeks

100

82

71

68

| (121) | Vaatlusaluse toote keskmine impordihind vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul pidevalt. Uurimisperioodil oli üldine hinnatase 32 % madalam kui 2001. aastal.









  EÜ turuosa | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaatlusalune toode | 21,9 % | 20,4 % | 29,6 % | 34,5 % |
| Indeks | 100 | 93 | 135 | 158 |

(121)

Vaatlusaluse toote keskmine impordihind vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul pidevalt. Uurimisperioodil oli üldine hinnatase 32 % madalam kui 2001. aastal.

EÜ turuosa

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Vaatlusalune toode

21,9 %

20,4 %

29,6 %

34,5 %

Indeks

100

93

135

158

| (122) | 2001.–2002. aastal vähenes asjaomaste riikide osakaal ühenduse turul 7 % võrra. Ent 2003. aastast alates suurendasid asjaomased riigid oma tegevust ühenduse turul tugevalt ja kiiresti, mis tõi üldiselt kaasa nende turuosa 58 %se kasvu vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(122)

2001.–2002. aastal vähenes asjaomaste riikide osakaal ühenduse turul 7 % võrra. Ent 2003. aastast alates suurendasid asjaomased riigid oma tegevust ühenduse turul tugevalt ja kiiresti, mis tõi üldiselt kaasa nende turuosa 58 %se kasvu vaatlusalusel perioodil.

3.3.3.   Hinna allalöömine

| (123) | Hinna allalöömise ulatuse kindlakstegemiseks uuriti uurimisperioodi kohta käivaid hinnaandmeid. Selleks võrreldi ühenduse tootmisharu müügihindu sõltumatutele klientidele (tehasehindade tasemel) asjaomaste riikide eksportivate tootjate müügihindadega nende esimestele sõltumatutele klientidele ühenduses (CIF-impordihind), mõlemal juhul pärast hinnaalanduste, maksevähendite, komisjonitasude ja maksude mahaarvamist. |
| --- | --- |

(123)

Hinna allalöömise ulatuse kindlakstegemiseks uuriti uurimisperioodi kohta käivaid hinnaandmeid. Selleks võrreldi ühenduse tootmisharu müügihindu sõltumatutele klientidele (tehasehindade tasemel) asjaomaste riikide eksportivate tootjate müügihindadega nende esimestele sõltumatutele klientidele ühenduses (CIF-impordihind), mõlemal juhul pärast hinnaalanduste, maksevähendite, komisjonitasude ja maksude mahaarvamist.

| (124) | Ühenduse tootmisharu müügihindu ja eksportivate tootjate CIF-impordihindu võrreldi samal kaubandustasandil, nimelt ühenduse turu kaubandusettevõtjate/turustajate kaalutud keskmise hinna põhjal. Võrdlemine toimus kinnitusdetailide ja kasutatud roostevaba terase alaliikide kohta eraldi. Uurimisperioodi jooksul toimus ühenduse eksportivate tootjate müük peamiselt kaubandusettevõtjate/turustajate kaudu. |
| --- | --- |

(124)

Ühenduse tootmisharu müügihindu ja eksportivate tootjate CIF-impordihindu võrreldi samal kaubandustasandil, nimelt ühenduse turu kaubandusettevõtjate/turustajate kaalutud keskmise hinna põhjal. Võrdlemine toimus kinnitusdetailide ja kasutatud roostevaba terase alaliikide kohta eraldi. Uurimisperioodi jooksul toimus ühenduse eksportivate tootjate müük peamiselt kaubandusettevõtjate/turustajate kaudu.

| (125) | Võrdluse tulemus, väljendatuna protsendina ühenduse tootmisharu müügihindadest uurimisperioodi jooksul, näitas olulisi hinna allalöömise marginaale (kuni 59,2 %). Need hinna allalöömise marginaalid näitavad asjaomastest riikidest pärit impordi hinnasurvet ühenduse turule. |
| --- | --- |

(125)

Võrdluse tulemus, väljendatuna protsendina ühenduse tootmisharu müügihindadest uurimisperioodi jooksul, näitas olulisi hinna allalöömise marginaale (kuni 59,2 %). Need hinna allalöömise marginaalid näitavad asjaomastest riikidest pärit impordi hinnasurvet ühenduse turule.

| (126) | Hinna allalöömise marginaalid olid asjaomaste riikide puhul järgmised:






  Riik | Hinna allalöömise marginaal |
| --- | --- | --- |
| Hiina | 8,6–59,2 % |
| Indoneesia | 28–31,9 % |
| Taiwan | 7–38,9 % |
| Tai | 13,1–44,4 % |
| Vietnam | 28,2 % |

(126)

Hinna allalöömise marginaalid olid asjaomaste riikide puhul järgmised:

Riik

Hinna allalöömise marginaal

Hiina

8,6–59,2 %

Indoneesia

28–31,9 %

Taiwan

7–38,9 %

Tai

13,1–44,4 %

Vietnam

28,2 %

3.4.   Ühenduse tootmisharu majanduslik olukord

3.4.1.   Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

| (127) | Pärast toodangu 31 %-st kasvu 2002. aastal, mis suhtelises arvestuses ületas ühenduse tarbimise kasvu, ühenduse tootmisharu tootmine vähenes ja jäi alates 2003. aastast püsima 2001. aastast 15 % võrra kõrgemale tasemele. Märgitakse, et see kasvutase jääb alla ühenduse tarbimise 24 %sele kasvule vaatlusaluse perioodi jooksul. |
| --- | --- |

(127)

Pärast toodangu 31 %-st kasvu 2002. aastal, mis suhtelises arvestuses ületas ühenduse tarbimise kasvu, ühenduse tootmisharu tootmine vähenes ja jäi alates 2003. aastast püsima 2001. aastast 15 % võrra kõrgemale tasemele. Märgitakse, et see kasvutase jääb alla ühenduse tarbimise 24 %sele kasvule vaatlusaluse perioodi jooksul.

| (128) | Ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus, mille kõrgpunkt oli taas 2002. aastal, on suurenenud 24 % võrra, mis kajastab valimisse kuuluvate ühenduse tootjate investeeringuid. |
| --- | --- |

(128)

Ühenduse tootmisharu tootmisvõimsus, mille kõrgpunkt oli taas 2002. aastal, on suurenenud 24 % võrra, mis kajastab valimisse kuuluvate ühenduse tootjate investeeringuid.

| (129) | Ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusaste hakkas pärast 2002. aasta väikest tõusu langema, langedes vaatlusalusel perioodil kokku 7 %. |
| --- | --- |

(129)

Ühenduse tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusaste hakkas pärast 2002. aasta väikest tõusu langema, langedes vaatlusalusel perioodil kokku 7 %.

3.4.2.   Müügimaht, müügihind, turuosa ja kasv

| (130) | Ühenduse tootmisharu müügimaht suurenes vaatlusaluse perioodi jooksul 7 %. Tuleb siiski märkida, et pärast 2002. aasta 22 %st kasvu langes ühenduse tootmisharu müügimaht pidevalt. Pealegi on see kasv oluliselt väiksem kui ühenduse tarbimise 24 %ne kasv ja jääb kaugele maha asjaomastest riikidest pärit impordi 96 %sest kasvust vaatlusaluse perioodi jooksul. |
| --- | --- |

(130)

Ühenduse tootmisharu müügimaht suurenes vaatlusaluse perioodi jooksul 7 %. Tuleb siiski märkida, et pärast 2002. aasta 22 %st kasvu langes ühenduse tootmisharu müügimaht pidevalt. Pealegi on see kasv oluliselt väiksem kui ühenduse tarbimise 24 %ne kasv ja jääb kaugele maha asjaomastest riikidest pärit impordi 96 %sest kasvust vaatlusaluse perioodi jooksul.

| (131) | Ühenduse tootmisharu keskmine müügihind suurenes vaatlusaluse perioodi jooksul 6 %. Pärast 13 %st langust 2001.–2002. aastal on hinnad pidevalt tõusnud. |
| --- | --- |

(131)

Ühenduse tootmisharu keskmine müügihind suurenes vaatlusaluse perioodi jooksul 6 %. Pärast 13 %st langust 2001.–2002. aastal on hinnad pidevalt tõusnud.

| (132) | Ühenduse tootmisharu turuosa vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 14 %. Pärast 12 %st kasvu 2001.–2002. aastal on turuosa pidevalt vähenenud. Uurimisperioodi olukorra võrdlemine 2002. aasta omaga näitab isegi 26 %st langust. Samal ajal suurenes asjaomaste riikide impordi osakaal tugevalt. |
| --- | --- |

(132)

Ühenduse tootmisharu turuosa vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 14 %. Pärast 12 %st kasvu 2001.–2002. aastal on turuosa pidevalt vähenenud. Uurimisperioodi olukorra võrdlemine 2002. aasta omaga näitab isegi 26 %st langust. Samal ajal suurenes asjaomaste riikide impordi osakaal tugevalt.

| (133) | Nagu näitavad tootmise ja müügimahu suundumusi kajastavad absoluutarvud, elas ühenduse tootmisharu vaatlusaluse perioodi jooksul üle kasvu, kuid alates 2002. aastast ikkagi languse. Lisaks sellele vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul turuosa, mis näitab, et suhtelises arvestuses, st konkurentidega võrreldes, ühenduse tootmisharu ei kasvanud. |
| --- | --- |

(133)

Nagu näitavad tootmise ja müügimahu suundumusi kajastavad absoluutarvud, elas ühenduse tootmisharu vaatlusaluse perioodi jooksul üle kasvu, kuid alates 2002. aastast ikkagi languse. Lisaks sellele vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul turuosa, mis näitab, et suhtelises arvestuses, st konkurentidega võrreldes, ühenduse tootmisharu ei kasvanud.

3.4.3.   Tasuvus

| (134) | Valimisse kuuluvate ühenduse tootjate kasumlikkus suurenes vaatlusaluse perioodi jooksul. Pärast seda, kui 2001. aastal väikest kasumit saadi, kasumlikkus vähenes, mis tingis kahjumi saamise 2002. aastal. 2002.–2003. aastal kasumlikkus suurenes, kuid ühenduse tootmisharu sai siiski kahjumit. Ajavahemikul 2003. aastast kuni uurimisperioodi alguseni oli ühenduse kasumlikkus vaatlusaluse perioodi jooksul kõige suurem ja saavutati keskmiselt 4,3 %ne kasumimarginaal. Esmapilgul võib see tunduda positiivne, kuid vajab täiendavat hindamist õiges kontekstis. |
| --- | --- |

(134)

Valimisse kuuluvate ühenduse tootjate kasumlikkus suurenes vaatlusaluse perioodi jooksul. Pärast seda, kui 2001. aastal väikest kasumit saadi, kasumlikkus vähenes, mis tingis kahjumi saamise 2002. aastal. 2002.–2003. aastal kasumlikkus suurenes, kuid ühenduse tootmisharu sai siiski kahjumit. Ajavahemikul 2003. aastast kuni uurimisperioodi alguseni oli ühenduse kasumlikkus vaatlusaluse perioodi jooksul kõige suurem ja saavutati keskmiselt 4,3 %ne kasumimarginaal. Esmapilgul võib see tunduda positiivne, kuid vajab täiendavat hindamist õiges kontekstis.

| (135) | Tegelikult ei saavutanud valimisse kuuluvad ühenduse tootjad isegi uurimisperioodil väikseimat dumpingu puudumisel piisavaks ja saavutatavaks peetavat kasumimarginaali, s.o 5 % (vt põhjendust 178 allpool) ja jäid kaugele maha ühenduse tootmisharu poolt 1995. aastal saavutatud kasumlikkuse tasemest, s.o 9,1 %, (4) milleni jõuti enne dumpinguhinnaga importkauba turulesaabumist. |
| --- | --- |

(135)

Tegelikult ei saavutanud valimisse kuuluvad ühenduse tootjad isegi uurimisperioodil väikseimat dumpingu puudumisel piisavaks ja saavutatavaks peetavat kasumimarginaali, s.o 5 % (vt põhjendust 178 allpool) ja jäid kaugele maha ühenduse tootmisharu poolt 1995. aastal saavutatud kasumlikkuse tasemest, s.o 9,1 %, (4) milleni jõuti enne dumpinguhinnaga importkauba turulesaabumist.

| (136) | Lisaks on põhjust arvata, et kasumlikkuse suurenemine uurimisperioodil i) saavutati väheneva turuosa arvel ja ii) tulenes põhiliselt peamise kuluallika, st roostevaba terase hinna tugevast spekulatiivsest tõusust. Roostevaba terase hinna ennustatav tõus võimaldas ühenduse tootmisharul samasuguse toote eest kõrgemat hinda saada, sest mõnda aega kasutati tootmises enne spekulatiivset hinnatõusu hangitud suhteliselt odava roostevaba terase varusid. See kulueelis lõppes aga niipea, kui olemasolevad toormevarud otsa said ja uut terast tuli muretseda oluliselt tõusnud hinnaga. Lisaks sellele ei kesta selline spekulatiivne etapp üldiselt kaua ja kliendid, eelkõige suured turustajad, kelle läbirääkimispositsioon on tugev, hakkavad uuesti tugevat hinnasurvet avaldama, kui märgatakse terasehindade paigalseisu või langemist. Järelikult on kasumlikkuse suurenemine põhiliselt tingitud ühenduse tootmisharu jaoks äärmiselt soodsatest turutingimustest peamiselt uurimisperioodi teises etapis ega ole püsiva loomuga. |
| --- | --- |

(136)

Lisaks on põhjust arvata, et kasumlikkuse suurenemine uurimisperioodil i) saavutati väheneva turuosa arvel ja ii) tulenes põhiliselt peamise kuluallika, st roostevaba terase hinna tugevast spekulatiivsest tõusust. Roostevaba terase hinna ennustatav tõus võimaldas ühenduse tootmisharul samasuguse toote eest kõrgemat hinda saada, sest mõnda aega kasutati tootmises enne spekulatiivset hinnatõusu hangitud suhteliselt odava roostevaba terase varusid. See kulueelis lõppes aga niipea, kui olemasolevad toormevarud otsa said ja uut terast tuli muretseda oluliselt tõusnud hinnaga. Lisaks sellele ei kesta selline spekulatiivne etapp üldiselt kaua ja kliendid, eelkõige suured turustajad, kelle läbirääkimispositsioon on tugev, hakkavad uuesti tugevat hinnasurvet avaldama, kui märgatakse terasehindade paigalseisu või langemist. Järelikult on kasumlikkuse suurenemine põhiliselt tingitud ühenduse tootmisharu jaoks äärmiselt soodsatest turutingimustest peamiselt uurimisperioodi teises etapis ega ole püsiva loomuga.

3.4.4.   Varud

| (137) | Ühenduse tootmisharu aastalõpuvarud vähenesid vaatlusaluse perioodi jooksul 52 %. Seda võib seletada i) suurenenud nõudmisest tingitud tootmisega (sellisel juhul ei oma varud erilist tähtsust) ja ii) tootmise vähenemisega alates 2002. aastast. |
| --- | --- |

(137)

Ühenduse tootmisharu aastalõpuvarud vähenesid vaatlusaluse perioodi jooksul 52 %. Seda võib seletada i) suurenenud nõudmisest tingitud tootmisega (sellisel juhul ei oma varud erilist tähtsust) ja ii) tootmise vähenemisega alates 2002. aastast.

3.4.5.   Investeeringud, investeeringutasuvus, rahavood ja võime kaasata kapitali

| (138) | Valimisse kuuluvad ühenduse tootjad suurendasid 2001.–2003. aastal pidevalt oma investeeringuid, eelkõige selleks, et asendada iganenud masinaid ja seadmeid. Uurimisperioodil vähenesid investeeringud vaatlusaluse perioodi algusega võrreldes 35 %. Seda uurimisperioodi aegset vähenemist võib aga osaliselt seletada eelmiste aastate oluliste investeeringutega. Samasuguse toote valmistamiseks tehtavad investeeringud on vajalikud konkurentsivõime säilitamiseks ja parandamiseks ning keskkonna- ja ohutusstandardite parandamiseks. |
| --- | --- |

(138)

Valimisse kuuluvad ühenduse tootjad suurendasid 2001.–2003. aastal pidevalt oma investeeringuid, eelkõige selleks, et asendada iganenud masinaid ja seadmeid. Uurimisperioodil vähenesid investeeringud vaatlusaluse perioodi algusega võrreldes 35 %. Seda uurimisperioodi aegset vähenemist võib aga osaliselt seletada eelmiste aastate oluliste investeeringutega. Samasuguse toote valmistamiseks tehtavad investeeringud on vajalikud konkurentsivõime säilitamiseks ja parandamiseks ning keskkonna- ja ohutusstandardite parandamiseks.

| (139) | Vaatlusaluse perioodi jooksul investeeringutasuvus paranes. See i) kinnitab juhatuse tehtud investeerimisotsuste õigsust ja ii) kajastab valimisse kuuluvate ühenduse tootjate kasumlikkuse suurenemist uurimisperioodi jooksul. Nagu kasumlikkuse analüüsi käigus juba mainitud, võib kasumlikkuse suurenemist siiski suuresti seletada eriliste lühiajaliste asjaoludega (terasehinna spekulatiivne areng uurimisperioodi jooksul). Lisaks selgitab fakt, et osa valimisse kuuluvaid ühenduse tootjaid kasutas tootmisel aina rohkem liisitud masinaid, seda, miks investeeringutasuvuse näitaja on kasumlikkuse näitajast suhteliselt suurem. |
| --- | --- |

(139)

Vaatlusaluse perioodi jooksul investeeringutasuvus paranes. See i) kinnitab juhatuse tehtud investeerimisotsuste õigsust ja ii) kajastab valimisse kuuluvate ühenduse tootjate kasumlikkuse suurenemist uurimisperioodi jooksul. Nagu kasumlikkuse analüüsi käigus juba mainitud, võib kasumlikkuse suurenemist siiski suuresti seletada eriliste lühiajaliste asjaoludega (terasehinna spekulatiivne areng uurimisperioodi jooksul). Lisaks selgitab fakt, et osa valimisse kuuluvaid ühenduse tootjaid kasutas tootmisel aina rohkem liisitud masinaid, seda, miks investeeringutasuvuse näitaja on kasumlikkuse näitajast suhteliselt suurem.

| (140) | Ehkki valimisse kuuluvate ühenduse tootjate poolt samasuguse toote müügist saadud rahavood suurenesid 2002. aastast alates, vähenesid need vaatlusaluse perioodi jooksul 36 %. |
| --- | --- |

(140)

Ehkki valimisse kuuluvate ühenduse tootjate poolt samasuguse toote müügist saadud rahavood suurenesid 2002. aastast alates, vähenesid need vaatlusaluse perioodi jooksul 36 %.

| (141) | Valimisse kuuluvatel ühenduse tootjatel ei olnud kapitali kaasamisega erilisi raskusi, mida näitab nende investeerimissuutlikkus vaatlusaluse perioodi jooksul. |
| --- | --- |

(141)

Valimisse kuuluvatel ühenduse tootjatel ei olnud kapitali kaasamisega erilisi raskusi, mida näitab nende investeerimissuutlikkus vaatlusaluse perioodi jooksul.

3.4.6.   Tööhõive, tootlikkus ja töötasud

| (142) | Ühenduse tootmisharu suurendas 2002. aastal tööhõivet. Seejärel tööhõive siiski vähenes pidevalt, vaatlusaluse perioodi jooksul kokku 5 %. See negatiivne areng langeb kokku tootmise vähenemisega alates 2002. aastast. |
| --- | --- |

(142)

Ühenduse tootmisharu suurendas 2002. aastal tööhõivet. Seejärel tööhõive siiski vähenes pidevalt, vaatlusaluse perioodi jooksul kokku 5 %. See negatiivne areng langeb kokku tootmise vähenemisega alates 2002. aastast.

| (143) | Tootlikkus, väljendatuna kilogrammidena töötaja kohta, suurenes vaatlusaluse perioodi jooksul 22 %, mis näitab konkurentsivõime säilitamise ja parandamise kavatsust ja võimet. |
| --- | --- |

(143)

Tootlikkus, väljendatuna kilogrammidena töötaja kohta, suurenes vaatlusaluse perioodi jooksul 22 %, mis näitab konkurentsivõime säilitamise ja parandamise kavatsust ja võimet.

| (144) | Töötasu ühe töötaja kohta suurenes vaatlusalusel perioodil 10 %. See tõus näitab, et töötajate töötasu kajastas tasu tootlikkuse suurenemise eest ja pidas inflatsiooniga sammu. Lisaks sellele vähenesid tööjõukulud absoluutarvudes 2002. aastast alates. |
| --- | --- |

(144)

Töötasu ühe töötaja kohta suurenes vaatlusalusel perioodil 10 %. See tõus näitab, et töötajate töötasu kajastas tasu tootlikkuse suurenemise eest ja pidas inflatsiooniga sammu. Lisaks sellele vähenesid tööjõukulud absoluutarvudes 2002. aastast alates.

3.4.7.   Dumpingumarginaali suurus ja toibumine varasemast dumpingust

| (145) | Võttes eelkõige arvesse asjaomaste riikide dumpinguhinnaga impordi mahtu, ei saa dumpingumarginaale tühiseks pidada. |
| --- | --- |

(145)

Võttes eelkõige arvesse asjaomaste riikide dumpinguhinnaga impordi mahtu, ei saa dumpingumarginaale tühiseks pidada.

| (146) | Kuni 2003. aasta alguseni kehtisid Hiinast, Indiast, Malaisiast, Korea Vabariigist, Taiwanist ja Taist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes dumpinguvastased meetmed. Ühenduse tootmisharu ei toibunud varasemast dumpingust siiski täielikult, mida näitab eelkõige turuosa, müügimahu ja tööhõive areng. See sai eriti ilmseks pärast eelmiste dumpinguvastaste meetmete kehtivuse lõppu. |
| --- | --- |

(146)

Kuni 2003. aasta alguseni kehtisid Hiinast, Indiast, Malaisiast, Korea Vabariigist, Taiwanist ja Taist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes dumpinguvastased meetmed. Ühenduse tootmisharu ei toibunud varasemast dumpingust siiski täielikult, mida näitab eelkõige turuosa, müügimahu ja tööhõive areng. See sai eriti ilmseks pärast eelmiste dumpinguvastaste meetmete kehtivuse lõppu.

3.4.8.   Järeldus kahju kohta

| (147) | Ühenduse tootmisharu suurendas vaatlusaluse perioodi jooksul tootmist ja müügimahtu, suutis vähendada oma varusid ja investeeris pidevalt. Tal ei olnud raskusi kapitali kaasamisega ja ta kasumlikkus suurenes. Tööjõukulud vähenesid absoluutarvudes. Lisaks sellele sai ühenduse tootmisharu uurimisperioodil oma hindu tõsta, et suurendada kasumlikkust ja investeeringutasuvust. |
| --- | --- |

(147)

Ühenduse tootmisharu suurendas vaatlusaluse perioodi jooksul tootmist ja müügimahtu, suutis vähendada oma varusid ja investeeris pidevalt. Tal ei olnud raskusi kapitali kaasamisega ja ta kasumlikkus suurenes. Tööjõukulud vähenesid absoluutarvudes. Lisaks sellele sai ühenduse tootmisharu uurimisperioodil oma hindu tõsta, et suurendada kasumlikkust ja investeeringutasuvust.

| (148) | Kummatigi tuleb nende positiivsete külgede hindamisel lähtuda kontekstist. Kõrgemad hinnad ja suurem kasumlikkus saavutati ühenduse tootmisharu turuosa olulise vähenemise arvelt, vaatlusaluse perioodi jooksul vähenes see 14 % ja 2002. aastast alates isegi 26 %. Kliendid valisid eelkõige dumpinguhinnaga odava importkauba kättesaadavuse tõttu alternatiivsed tarneallikad ja ühenduse tootmisharu ei suutnud sammu pidada. |
| --- | --- |

(148)

Kummatigi tuleb nende positiivsete külgede hindamisel lähtuda kontekstist. Kõrgemad hinnad ja suurem kasumlikkus saavutati ühenduse tootmisharu turuosa olulise vähenemise arvelt, vaatlusaluse perioodi jooksul vähenes see 14 % ja 2002. aastast alates isegi 26 %. Kliendid valisid eelkõige dumpinguhinnaga odava importkauba kättesaadavuse tõttu alternatiivsed tarneallikad ja ühenduse tootmisharu ei suutnud sammu pidada.

| (149) | Lisaks sellele ja kooskõlas turuosa kohta tuvastatuga ei suutnud ühenduse tootmisharu tootmise kasv (15 %) ja müügimahu kasv (7 %) vaatlusaluse perioodi jooksul sammu pidada tarbimise oluliselt jõudsama kasvuga ühenduse turul (24 %). Ühenduse tootmisharu tööhõive vähenes 5 %, mis ongi tegelikult vähenenud tööjõukulude põhjus. Lisaks ei saa valimisse kuuluvate ühenduse tootjate kasumlikkuse olukorda üldiselt rahuldavaks pidada. Suurema osa vaatlusalusest perioodist oli see ilmselgelt mitterahuldav (kahjum või liiga väike kasumimarginaal). Kuigi valimisse kuuluvate ühenduse tootjate kasumlikkus suurenes uurimisperioodil (4,3 %ne kasumimarginaal), on see: i) ikkagi väiksem kui 5 %ne väikseim marginaal, mida ühenduse tootmisharu võiks saada kahjustava dumpingu puudumisel, ja ii) suuresti põhjustatud terasehinna tõusu ajutisest mõjust. Ühenduse tootmisharu negatiivset olukorda kajastavad ka rahavoogude suundumused. |
| --- | --- |

(149)

Lisaks sellele ja kooskõlas turuosa kohta tuvastatuga ei suutnud ühenduse tootmisharu tootmise kasv (15 %) ja müügimahu kasv (7 %) vaatlusaluse perioodi jooksul sammu pidada tarbimise oluliselt jõudsama kasvuga ühenduse turul (24 %). Ühenduse tootmisharu tööhõive vähenes 5 %, mis ongi tegelikult vähenenud tööjõukulude põhjus. Lisaks ei saa valimisse kuuluvate ühenduse tootjate kasumlikkuse olukorda üldiselt rahuldavaks pidada. Suurema osa vaatlusalusest perioodist oli see ilmselgelt mitterahuldav (kahjum või liiga väike kasumimarginaal). Kuigi valimisse kuuluvate ühenduse tootjate kasumlikkus suurenes uurimisperioodil (4,3 %ne kasumimarginaal), on see: i) ikkagi väiksem kui 5 %ne väikseim marginaal, mida ühenduse tootmisharu võiks saada kahjustava dumpingu puudumisel, ja ii) suuresti põhjustatud terasehinna tõusu ajutisest mõjust. Ühenduse tootmisharu negatiivset olukorda kajastavad ka rahavoogude suundumused.

| (150) | Selle tulemusel kaaluvad negatiivsed suundumused üldiselt üles positiivsed suundumused ja esialgu järeldatakse, et ühenduse tootmisharu on kannatanud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(150)

Selle tulemusel kaaluvad negatiivsed suundumused üldiselt üles positiivsed suundumused ja esialgu järeldatakse, et ühenduse tootmisharu on kannatanud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 1 tähenduses.

F.   PÕHJUSLIKUD SEOSED

1.   Sisejuhatus

| (151) | Komisjon kontrollis algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt, kas asjaomastest riikidest pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import on ühenduse tootmisharule olulist kahju põhjustanud. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile. |
| --- | --- |

(151)

Komisjon kontrollis algmääruse artikli 3 lõigete 6 ja 7 kohaselt, kas asjaomastest riikidest pärit vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import on ühenduse tootmisharule olulist kahju põhjustanud. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis võisid samal ajal kahjustada ühenduse tootmisharu, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.

2.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (152) | Asjaomased riigid on alates 2003. aastast tugevalt parandanud oma turuseisundit. On selgelt näha, et nende turuosa 58 %ne kasv langeb kokku ühenduse tootmisharu turuosa vähenemisega. Peale selle kasvas asjaomaste riikide impordimaht (96 %ne kasv) palju rohkem kui tarbimine ühenduse turul (24 %). Lõpuks oli asjaomaste riikide keskmine impordihind 2003. aastast alates (dumpinguvastaste meetmete kehtivuse lõppemisele järgnenud dumpingust tingitud ebaõiglase kauplemise tagajärjel) ühenduse tootmisharu hinnatasemest oluliselt madalam, mis tõi seega kaasa hinnasurve.
  Seepärast tuvastati esialgu, et asjaomaste riikide dumpinguhinnaga impordil oli ühenduse tootmisharule vaatlusaluse perioodi jooksul märgatav negatiivne mõju, eelkõige turuosa ja müügimahu koha pealt. |
| --- | --- |

(152)

Asjaomased riigid on alates 2003. aastast tugevalt parandanud oma turuseisundit. On selgelt näha, et nende turuosa 58 %ne kasv langeb kokku ühenduse tootmisharu turuosa vähenemisega. Peale selle kasvas asjaomaste riikide impordimaht (96 %ne kasv) palju rohkem kui tarbimine ühenduse turul (24 %). Lõpuks oli asjaomaste riikide keskmine impordihind 2003. aastast alates (dumpinguvastaste meetmete kehtivuse lõppemisele järgnenud dumpingust tingitud ebaõiglase kauplemise tagajärjel) ühenduse tootmisharu hinnatasemest oluliselt madalam, mis tõi seega kaasa hinnasurve.

Seepärast tuvastati esialgu, et asjaomaste riikide dumpinguhinnaga impordil oli ühenduse tootmisharule vaatlusaluse perioodi jooksul märgatav negatiivne mõju, eelkõige turuosa ja müügimahu koha pealt.

3.   Teiste faktorite mõju

3.1.   Import muudest kolmandatest riikidest

| (153) | Vaadeldava toote import muudest riikidest kui asjaomased riigid üldiselt vähenes. Tegelikult vähenes sellise muu impordi turuosa vaatlusaluse perioodi jooksul 20 %. Lisaks sellele oli nende muude riikide impordihind asjaomaste riikide hinnatasemest keskmiselt oluliselt kõrgem. |
| --- | --- |

(153)

Vaadeldava toote import muudest riikidest kui asjaomased riigid üldiselt vähenes. Tegelikult vähenes sellise muu impordi turuosa vaatlusaluse perioodi jooksul 20 %. Lisaks sellele oli nende muude riikide impordihind asjaomaste riikide hinnatasemest keskmiselt oluliselt kõrgem.

| (154) | Kaks eksportijat väitsid, et India, Korea Vabariigi ja Norra import muudab olematuks põhjusliku seose, mis võib eksisteerida asjaomaste riikide dumpinguhinnaga impordi ja olulise kahju vahel, mida ühenduse tootmisharu võib saada. |
| --- | --- |

(154)

Kaks eksportijat väitsid, et India, Korea Vabariigi ja Norra import muudab olematuks põhjusliku seose, mis võib eksisteerida asjaomaste riikide dumpinguhinnaga impordi ja olulise kahju vahel, mida ühenduse tootmisharu võib saada.

| (155) | Olemasolevate faktide põhjal ei suuda Korea Vabariigi import (uurimisperioodil 221 tonni keskmise hinnaga 2,72 eurot kg kohta) ja Norra import (uurimisperioodil 438 tonni keskmise hinnaga 2,89 eurot kg kohta) nii oma väikese mahu kui ka hinnataseme tõttu selgitada ühenduse tootmisharule põhjustatud kahju. Ka märgitakse, et Norra import vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 36 %. |
| --- | --- |

(155)

Olemasolevate faktide põhjal ei suuda Korea Vabariigi import (uurimisperioodil 221 tonni keskmise hinnaga 2,72 eurot kg kohta) ja Norra import (uurimisperioodil 438 tonni keskmise hinnaga 2,89 eurot kg kohta) nii oma väikese mahu kui ka hinnataseme tõttu selgitada ühenduse tootmisharule põhjustatud kahju. Ka märgitakse, et Norra import vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 36 %.

| (156) | India puhul võib aga täheldada, et 2003. aastast alates suurenes oluliselt madala hinnaga (keskmiselt 1,91 eurot kg kohta) import (uurimisperioodil 1 147,6 tonni). Ei saa välistada, et India impordil võis uurimisperioodil olla teatav negatiivne mõju ühenduse tootmisharu olukorrale, eelkõige hinnasurve tõttu. Kuna India impordimaht oli asjaomaste riikide impordimahuga (27 400 tonni keskmise hinnaga 2,41 eurot kg kohta) võrreldes suhteliselt väike, otsustati siiski, et India impordi mõju (turuosa uurimisperioodil 1,4 %) ei muutnud olematuks põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu poolt kantud olulise kahju vahel. India import eraldi võetuna ei suuda selgitada ühenduse tootmisharu turuosa olulist vähenemist ja tarbimise kasvust palju väiksemat müügikasvu. |
| --- | --- |

(156)

India puhul võib aga täheldada, et 2003. aastast alates suurenes oluliselt madala hinnaga (keskmiselt 1,91 eurot kg kohta) import (uurimisperioodil 1 147,6 tonni). Ei saa välistada, et India impordil võis uurimisperioodil olla teatav negatiivne mõju ühenduse tootmisharu olukorrale, eelkõige hinnasurve tõttu. Kuna India impordimaht oli asjaomaste riikide impordimahuga (27 400 tonni keskmise hinnaga 2,41 eurot kg kohta) võrreldes suhteliselt väike, otsustati siiski, et India impordi mõju (turuosa uurimisperioodil 1,4 %) ei muutnud olematuks põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu poolt kantud olulise kahju vahel. India import eraldi võetuna ei suuda selgitada ühenduse tootmisharu turuosa olulist vähenemist ja tarbimise kasvust palju väiksemat müügikasvu.

| (157) | Lisaks sellele ei ole India impordi väljajätmine käesolevast uurimisest, vaatamata kahe eksportija väidetele, algmääruse artikli 9 lõike 5 tähenduses diskrimineeriv. Siinkohal tuleks meenutada, et vaatlusaluse perioodi jooksul on India import olnud kuni uurimisperioodi alguseni algmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses tähtsusetu. Import on kasvanud alles uurimisperioodil, aga isegi siis jäänud suhteliselt väikseks (1,4 %ne turuosa). Lisaks sellele tuleb märkida, et komisjonil ei olnud käesoleva menetluse algatamise ajal mingeid esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et selline India import toimunuks dumpinguhinnaga. |
| --- | --- |

(157)

Lisaks sellele ei ole India impordi väljajätmine käesolevast uurimisest, vaatamata kahe eksportija väidetele, algmääruse artikli 9 lõike 5 tähenduses diskrimineeriv. Siinkohal tuleks meenutada, et vaatlusaluse perioodi jooksul on India import olnud kuni uurimisperioodi alguseni algmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses tähtsusetu. Import on kasvanud alles uurimisperioodil, aga isegi siis jäänud suhteliselt väikseks (1,4 %ne turuosa). Lisaks sellele tuleb märkida, et komisjonil ei olnud käesoleva menetluse algatamise ajal mingeid esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et selline India import toimunuks dumpinguhinnaga.

| (158) | Kuna Filipiinide ja Malaisia import on nüüd käesolevast uurimisest välja jäetud, kaaluti ka seda, kas see import on muutnud olematuks põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel. Pärast mutrite väljajätmist hõlmatud toodete hulgast oli teiste kinnitusdetailide import Filipiinidelt siiski ilmselgelt tähtsusetu (turuosa uurimisperioodil 0,1 %) ja toimus üsna kõrge hinnaga (3,47 eurot kg kohta). Selle põhjal ei saanud väita mingit olulist kahjulikku mõju. Malaisiast pärit import oli samuti asjaomaste riikide impordist väiksema mahu ja keskmiselt kõrgema hinnaga (uurimisperioodil 1 456 tonni hinnaga 2,7 eurot kg kohta). Lisaks sellele vähenes Malaisia impordi turuosa vaatlusaluse perioodi jooksul 6 %. Sellest tulenevalt järeldatakse esialgu, et ehkki Malaisia impordil võis olla ühenduse tootmisharu olukorrale negatiivne mõju, ei muutnud see olematuks asjaomaste riikide dumpinguhinnaga impordi kahjulikku mõju. |
| --- | --- |

(158)

Kuna Filipiinide ja Malaisia import on nüüd käesolevast uurimisest välja jäetud, kaaluti ka seda, kas see import on muutnud olematuks põhjusliku seose dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel. Pärast mutrite väljajätmist hõlmatud toodete hulgast oli teiste kinnitusdetailide import Filipiinidelt siiski ilmselgelt tähtsusetu (turuosa uurimisperioodil 0,1 %) ja toimus üsna kõrge hinnaga (3,47 eurot kg kohta). Selle põhjal ei saanud väita mingit olulist kahjulikku mõju. Malaisiast pärit import oli samuti asjaomaste riikide impordist väiksema mahu ja keskmiselt kõrgema hinnaga (uurimisperioodil 1 456 tonni hinnaga 2,7 eurot kg kohta). Lisaks sellele vähenes Malaisia impordi turuosa vaatlusaluse perioodi jooksul 6 %. Sellest tulenevalt järeldatakse esialgu, et ehkki Malaisia impordil võis olla ühenduse tootmisharu olukorrale negatiivne mõju, ei muutnud see olematuks asjaomaste riikide dumpinguhinnaga impordi kahjulikku mõju.

| (159) | Seepärast järeldati esialgu, et muude kui asjaomaste riikide import ei ole muutnud olematuks põhjuslikku seost ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju ja asjaomaste riikide dumpinguhinnaga impordi vahel. |
| --- | --- |

(159)

Seepärast järeldati esialgu, et muude kui asjaomaste riikide import ei ole muutnud olematuks põhjuslikku seost ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju ja asjaomaste riikide dumpinguhinnaga impordi vahel.

3.2.   Tarbimise areng ühenduse turul

| (160) | Vaatlusaluse toote tarbimine ühenduse turul kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul 24 % võrra. Nii ei saa kahju, mida ühenduse tootmisharu kandis, seostada nõudluse vähenemisega ühenduse turul. |
| --- | --- |

(160)

Vaatlusaluse toote tarbimine ühenduse turul kasvas vaatlusaluse perioodi jooksul 24 % võrra. Nii ei saa kahju, mida ühenduse tootmisharu kandis, seostada nõudluse vähenemisega ühenduse turul.

3.3.   Ühenduse tootmisharu konkurentsivõime

| (161) | Ühenduse tootmisharu on samasuguse toote puhul oluline konkurent, mida näitab selle turuosa, ja on teinud pidevaid investeeringuid oma tootmise ajakohase taseme säilitamiseks. Tõepoolest, tootlikkus ühe töötaja kohta isegi suurenes vaatlusaluse perioodi jooksul 22 %. Vastupidi nelja eksportija esitatud väidetele näitab ühenduse tootmisharu tootlikkuse selline suurenemine, mis langeb kokku investeerimisega, et investeerimispoliitika ei ole selle kantud olulise kahju põhjus. Vastupidi, tootlikkuse kasvu silmas pidades aitasid investeeringud kahju vähendada. Sellest tulenevalt ei leitud mingeid tõendeid selle kohta, et vähene konkurentsivõime oleks muutnud olematuks põhjusliku seose asjaomaste riikide impordi ja ühenduse tootmisharu kantud kahju vahel. |
| --- | --- |

(161)

Ühenduse tootmisharu on samasuguse toote puhul oluline konkurent, mida näitab selle turuosa, ja on teinud pidevaid investeeringuid oma tootmise ajakohase taseme säilitamiseks. Tõepoolest, tootlikkus ühe töötaja kohta isegi suurenes vaatlusaluse perioodi jooksul 22 %. Vastupidi nelja eksportija esitatud väidetele näitab ühenduse tootmisharu tootlikkuse selline suurenemine, mis langeb kokku investeerimisega, et investeerimispoliitika ei ole selle kantud olulise kahju põhjus. Vastupidi, tootlikkuse kasvu silmas pidades aitasid investeeringud kahju vähendada. Sellest tulenevalt ei leitud mingeid tõendeid selle kohta, et vähene konkurentsivõime oleks muutnud olematuks põhjusliku seose asjaomaste riikide impordi ja ühenduse tootmisharu kantud kahju vahel.

4.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (162) | Üldiselt järeldati sellepärast esialgu, et viie asjaomase riigi import kokku on põhjustanud ühenduse tootmisharule olulist kahju. Ei tuvastatud ühtki muud tegurit, mis oleks selle põhjusliku seose olematuks muutnud. |
| --- | --- |

(162)

Üldiselt järeldati sellepärast esialgu, et viie asjaomase riigi import kokku on põhjustanud ühenduse tootmisharule olulist kahju. Ei tuvastatud ühtki muud tegurit, mis oleks selle põhjusliku seose olematuks muutnud.

G.   ÜHENDUSE HUVID

1.   Sisejuhatus

| (163) | Uuriti, kas on tungivaid põhjusi, mis annaks alust otsustada, et käesoleval juhul ei ole ajutiste meetmete kehtestamine ühenduse huvides. Sel eesmärgil ja algmääruse artikli 21 lõike 1 kohaselt kaaluti meetmete tõenäolist mõju kõikidele uurimisega seotud isikutele. Et hinnata, kas meetmete kehtestamine on ühenduse huvides, saadeti vaatlusaluse toote kasutajatele ja importijatele ning samasuguse toote tootmisel kasutatud toorme eeltarnijatele küsimustikud. |
| --- | --- |

(163)

Uuriti, kas on tungivaid põhjusi, mis annaks alust otsustada, et käesoleval juhul ei ole ajutiste meetmete kehtestamine ühenduse huvides. Sel eesmärgil ja algmääruse artikli 21 lõike 1 kohaselt kaaluti meetmete tõenäolist mõju kõikidele uurimisega seotud isikutele. Et hinnata, kas meetmete kehtestamine on ühenduse huvides, saadeti vaatlusaluse toote kasutajatele ja importijatele ning samasuguse toote tootmisel kasutatud toorme eeltarnijatele küsimustikud.

2.   Ühenduse tootmisharu huvid

| (164) | Uurimine on näidanud, et ühenduse tootmisharu on elujõuline ja õiglaste turutingimuste korral konkurentsivõimeline. Nagu eespool mainitud, on ühenduse tootmisharul samasuguse toote tootmiseks olulisel määral vaba tootmisvõimsust. Vaba tootmisvõimsuse kasutamine aitaks suurendada ühenduse tootmisharu müüki, turuosa ja tööhõivet ning tooks tänu suurenenud mastaabisäästule lõpuks kaasa piisava püsiva kasumlikkuse. Olukorra sellist paranemist takistab aga eelkõige pidev hinnasurve, mida ühenduse turule avaldab vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import. Dumpinguvastaste meetmete kehtestamine leevendaks sellise ebaõiglase hinnasurve mõjusid. |
| --- | --- |

(164)

Uurimine on näidanud, et ühenduse tootmisharu on elujõuline ja õiglaste turutingimuste korral konkurentsivõimeline. Nagu eespool mainitud, on ühenduse tootmisharul samasuguse toote tootmiseks olulisel määral vaba tootmisvõimsust. Vaba tootmisvõimsuse kasutamine aitaks suurendada ühenduse tootmisharu müüki, turuosa ja tööhõivet ning tooks tänu suurenenud mastaabisäästule lõpuks kaasa piisava püsiva kasumlikkuse. Olukorra sellist paranemist takistab aga eelkõige pidev hinnasurve, mida ühenduse turule avaldab vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import. Dumpinguvastaste meetmete kehtestamine leevendaks sellise ebaõiglase hinnasurve mõjusid.

| (165) | Leitakse, et ilma dumpinguhinnaga impordi negatiivse mõju kaotamiseks mõeldud meetmeteta peab ühenduse tootmisharu jätkuvalt taluma hinna allalöömist ja seetõttu ka hinnalangust koos selle negatiivsete mõjudega eelkõige tootmisharu turuosale ja müügimahule. See võib isegi asetada ühenduse tootmisharu elujõulisuse löögi alla. Sellest tulenevalt leitakse, et meetmete kehtestamine oleks ühenduse huvides. |
| --- | --- |

(165)

Leitakse, et ilma dumpinguhinnaga impordi negatiivse mõju kaotamiseks mõeldud meetmeteta peab ühenduse tootmisharu jätkuvalt taluma hinna allalöömist ja seetõttu ka hinnalangust koos selle negatiivsete mõjudega eelkõige tootmisharu turuosale ja müügimahule. See võib isegi asetada ühenduse tootmisharu elujõulisuse löögi alla. Sellest tulenevalt leitakse, et meetmete kehtestamine oleks ühenduse huvides.

3.   Importijate/turustajate huvid

| (166) | Importijatel/turustajatel on tootjate (nii ühenduses kui ka sellest väljaspool) ja kinnitusdetailide kasutajate vahendajana tegelikult ainulaadne roll. Nende läbirääkimispositsioonil ja võimel ladustada kinnitusdetaile suurtes kogustes on kinnitusdetailide hindadele tugev mõju. |
| --- | --- |

(166)

Importijatel/turustajatel on tootjate (nii ühenduses kui ka sellest väljaspool) ja kinnitusdetailide kasutajate vahendajana tegelikult ainulaadne roll. Nende läbirääkimispositsioonil ja võimel ladustada kinnitusdetaile suurtes kogustes on kinnitusdetailide hindadele tugev mõju.

| (167) | Küsimustikele saatsid vastused neli valimisse kuuluvat importijat/turustajat. Ent ainult kahe importija vastused olid täielikud. Nende kahe import moodustas uurimisperioodi jooksul umbes 14 % vaatlusaluse toote ühendusse saabuvast impordist. Lisaks tegi märkusi üks Saksa importijate/turustajate ühendus. Peale selle korraldati importijate/turustajate ja kõnealuse ühenduse ärakuulamine. |
| --- | --- |

(167)

Küsimustikele saatsid vastused neli valimisse kuuluvat importijat/turustajat. Ent ainult kahe importija vastused olid täielikud. Nende kahe import moodustas uurimisperioodi jooksul umbes 14 % vaatlusaluse toote ühendusse saabuvast impordist. Lisaks tegi märkusi üks Saksa importijate/turustajate ühendus. Peale selle korraldati importijate/turustajate ja kõnealuse ühenduse ärakuulamine.

| (168) | Ühenduse importijad/turustajad ei poolda meetmete kehtestamist. Koostööd tegevad importijad ja nende ühendus väitsid, et meetmete kehtestamine tõstab kasutajate jaoks hindu, samas kui vaatlusalune toode ja ühenduse tootmisharu toodetav samasugune toode ei ole väidetavalt alati võrreldavad. Lisaks sellele tuleksid sellised meetmed kahjuks nende äritegevusele ja töötajatele. |
| --- | --- |

(168)

Ühenduse importijad/turustajad ei poolda meetmete kehtestamist. Koostööd tegevad importijad ja nende ühendus väitsid, et meetmete kehtestamine tõstab kasutajate jaoks hindu, samas kui vaatlusalune toode ja ühenduse tootmisharu toodetav samasugune toode ei ole väidetavalt alati võrreldavad. Lisaks sellele tuleksid sellised meetmed kahjuks nende äritegevusele ja töötajatele.

| (169) | Saadud teabest nähtub siiski, et importijad/turustajad ostavad uuritavat toodet eri allikatest ühenduses ja sellest väljaspool, sealhulgas ühenduse tootmisharult. Kuna asjaomastest riikidest imporditud toote ja ülejäänud allikatest hangitud samasuguse toote vahel ei ole olulisi kvaliteedi- ega tooteliigi erinevusi, järeldatakse esialgu, et ühenduse importijatel/turustajatel ei teki dumpinguvastaste meetmete kehtestamise korral toote hankimisel raskusi, eriti kui silmas pidada alternatiivsete tarnijate rohkust. Lisaks sellele ei põhjendanud importijad oma väidet, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine avaldab olulist mõju tööhõivele, ehkki imporditoimingud ei ole töömahukad. Hinnatõusu kohta, mis ajutiste dumpinguvastaste meetmetega kaasneks, märgitakse, et 1997.–2003. aastani kehtinud dumpinguvastased meetmed ei kujutanud ohtu importijate/turustajate majandusolukorrale. Lisaks sellele nähtub küsimustikele saadud vastustest, et importijate kasumimarginaalid on vaatlusaluse perioodi jooksul ühenduse tootmisharu kasumlikkusest tunduvalt suuremad. Sellistel asjaoludel ei ole oodata, et meetmete kehtestamisest tingitud hinnatõus oleks kasutajatele automaatselt tuntav. |
| --- | --- |

(169)

Saadud teabest nähtub siiski, et importijad/turustajad ostavad uuritavat toodet eri allikatest ühenduses ja sellest väljaspool, sealhulgas ühenduse tootmisharult. Kuna asjaomastest riikidest imporditud toote ja ülejäänud allikatest hangitud samasuguse toote vahel ei ole olulisi kvaliteedi- ega tooteliigi erinevusi, järeldatakse esialgu, et ühenduse importijatel/turustajatel ei teki dumpinguvastaste meetmete kehtestamise korral toote hankimisel raskusi, eriti kui silmas pidada alternatiivsete tarnijate rohkust. Lisaks sellele ei põhjendanud importijad oma väidet, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine avaldab olulist mõju tööhõivele, ehkki imporditoimingud ei ole töömahukad. Hinnatõusu kohta, mis ajutiste dumpinguvastaste meetmetega kaasneks, märgitakse, et 1997.–2003. aastani kehtinud dumpinguvastased meetmed ei kujutanud ohtu importijate/turustajate majandusolukorrale. Lisaks sellele nähtub küsimustikele saadud vastustest, et importijate kasumimarginaalid on vaatlusaluse perioodi jooksul ühenduse tootmisharu kasumlikkusest tunduvalt suuremad. Sellistel asjaoludel ei ole oodata, et meetmete kehtestamisest tingitud hinnatõus oleks kasutajatele automaatselt tuntav.

| (170) | Ehkki importijad/turustajad ei ole meetmete poolt, võib kättesaadava teabe põhjal järeldada, et kõik eelised, mida nad võivad saada dumpinguvastaste meetmete kehtestamata jätmisest, kaalub üles ühenduse tootmisharu huvi asjaomaste riikide ebaõiglaste ja kahjustavate kaubandustavade heastamise vastu. |
| --- | --- |

(170)

Ehkki importijad/turustajad ei ole meetmete poolt, võib kättesaadava teabe põhjal järeldada, et kõik eelised, mida nad võivad saada dumpinguvastaste meetmete kehtestamata jätmisest, kaalub üles ühenduse tootmisharu huvi asjaomaste riikide ebaõiglaste ja kahjustavate kaubandustavade heastamise vastu.

4.   Tarnijate huvid

| (171) | Hindamaks dumpinguvastaste meetmete tõenäolist mõju ühenduse tootmisharu eeltarnijatele, saadeti kõikidele teadaolevatele eeltarnijatele küsimustikud. Kokku saadeti üheksa küsimustikku ja saadi üks vastus. Vastanud eeltarnija, roostevaba terase tootja, on meetmete kehtestamise poolt. Ehkki ühenduse tootmisharu ei kuulu kõnealuse eeltarnija kõige olulisemate klientide hulka, annab see äritegevus tema tööhõivesse ja kasumlikkusesse siiski oma panuse. Kui ühenduse tootmisharu piiraks samasuguse toote tootmist või lõpetaks selle sootuks, mõjuks see eeltarnijate äritegevusele pärssivalt. |
| --- | --- |

(171)

Hindamaks dumpinguvastaste meetmete tõenäolist mõju ühenduse tootmisharu eeltarnijatele, saadeti kõikidele teadaolevatele eeltarnijatele küsimustikud. Kokku saadeti üheksa küsimustikku ja saadi üks vastus. Vastanud eeltarnija, roostevaba terase tootja, on meetmete kehtestamise poolt. Ehkki ühenduse tootmisharu ei kuulu kõnealuse eeltarnija kõige olulisemate klientide hulka, annab see äritegevus tema tööhõivesse ja kasumlikkusesse siiski oma panuse. Kui ühenduse tootmisharu piiraks samasuguse toote tootmist või lõpetaks selle sootuks, mõjuks see eeltarnijate äritegevusele pärssivalt.

| (172) | Seepärast ja vastupidise teabe puudumisel järeldatakse, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks eeltarnijate huvides. |
| --- | --- |

(172)

Seepärast ja vastupidise teabe puudumisel järeldatakse, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks eeltarnijate huvides.

5.   Kasutajate ja tarbijate huvid

| (173) | Tarbijate ühendused ei ole endast algmääruse artikli 21 lõike 2 kohaselt teatanud ega mingit teavet esitanud. Seepärast ja põhjusel, et kinnitusdetaile kasutatakse põhiliselt tootmisahela järgmise etapi toodete kokkupanemisel, piirdub analüüs meetmete mõjuga kasutajatele. Kinnitusdetaile kasutatakse väga erinevates sektorites, muuhulgas auto-, laevaehitus-, ehitus-, keemia-, farmaatsia-, meditsiini- ja toiduainesektoris. Küsimustikud saadeti kaheteistkümnele vaatlusaluse toote teadaolevale kasutajale ühenduses. Muule teabele lisaks tahtis komisjon, et nad kommenteeriksid, kas dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks ühenduse huvides ja kuidas meetmed neid mõjutaksid. Üks küsimustiku vastus saadi veeremsõidukite valmistajalt. Ta juhtis tähelepanu sellele, et uuritav toode moodustab tema lõpptoodete kogumaksumusest vähem kui 1 %. |
| --- | --- |

(173)

Tarbijate ühendused ei ole endast algmääruse artikli 21 lõike 2 kohaselt teatanud ega mingit teavet esitanud. Seepärast ja põhjusel, et kinnitusdetaile kasutatakse põhiliselt tootmisahela järgmise etapi toodete kokkupanemisel, piirdub analüüs meetmete mõjuga kasutajatele. Kinnitusdetaile kasutatakse väga erinevates sektorites, muuhulgas auto-, laevaehitus-, ehitus-, keemia-, farmaatsia-, meditsiini- ja toiduainesektoris. Küsimustikud saadeti kaheteistkümnele vaatlusaluse toote teadaolevale kasutajale ühenduses. Muule teabele lisaks tahtis komisjon, et nad kommenteeriksid, kas dumpinguvastaste meetmete kehtestamine oleks ühenduse huvides ja kuidas meetmed neid mõjutaksid. Üks küsimustiku vastus saadi veeremsõidukite valmistajalt. Ta juhtis tähelepanu sellele, et uuritav toode moodustab tema lõpptoodete kogumaksumusest vähem kui 1 %.

| (174) | Võttes arvesse, et kasutajad ei või uuritavat toodet hankida mitte ainult asjaomastest riikidest, vaid ka muudest allikatest, ja kinnitusdetailide marginaalset mõju tootmisahela järgmise etapi toodete maksumusele, ei tuvastatud kasutajate huvidele olulist negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(174)

Võttes arvesse, et kasutajad ei või uuritavat toodet hankida mitte ainult asjaomastest riikidest, vaid ka muudest allikatest, ja kinnitusdetailide marginaalset mõju tootmisahela järgmise etapi toodete maksumusele, ei tuvastatud kasutajate huvidele olulist negatiivset mõju.

6.   Järeldus

| (175) | Pärast erinevate asjassepuutuvate huvide uurimist tehakse esialgne järeldus, et ühenduse üldistest huvidest lähtudes ei kaalu mingid huvid üles ühenduse tootmisharu huvi ajutiste meetmete kehtestamise vastu, selleks et kaotada dumpinguhinnaga impordi kaubandust kahjustav mõju. |
| --- | --- |

(175)

Pärast erinevate asjassepuutuvate huvide uurimist tehakse esialgne järeldus, et ühenduse üldistest huvidest lähtudes ei kaalu mingid huvid üles ühenduse tootmisharu huvi ajutiste meetmete kehtestamise vastu, selleks et kaotada dumpinguhinnaga impordi kaubandust kahjustav mõju.

H.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (176) | Pidades silmas dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi, peetakse sobivaks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et hoida ära ühenduse tootmisharule edasise kahju põhjustamine dumpinguhinnaga impordi poolt. Kõnealuste meetmete taseme kindlaksmääramiseks arvestati uurimisperioodi jooksul leitud dumpingumarginaale ja ühenduse tootmisharu kantud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(176)

Pidades silmas dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi, peetakse sobivaks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et hoida ära ühenduse tootmisharule edasise kahju põhjustamine dumpinguhinnaga impordi poolt. Kõnealuste meetmete taseme kindlaksmääramiseks arvestati uurimisperioodi jooksul leitud dumpingumarginaale ja ühenduse tootmisharu kantud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära.

1.   Kahju kõrvaldamise tase

| (177) | Kahju kõrvaldamiseks vajalik hinnatõus tehti kindlaks iga ettevõtte kohta eraldi, võrreldes vaatlusaluse toote kaalutud keskmist impordihinda mittekahjustava hinnaga, millega ühenduse tootmisharu müüb samasugust toodet ühenduse turul. Hinnaerinevust väljendatakse protsentides impordi CIF-väärtusest. |
| --- | --- |

(177)

Kahju kõrvaldamiseks vajalik hinnatõus tehti kindlaks iga ettevõtte kohta eraldi, võrreldes vaatlusaluse toote kaalutud keskmist impordihinda mittekahjustava hinnaga, millega ühenduse tootmisharu müüb samasugust toodet ühenduse turul. Hinnaerinevust väljendatakse protsentides impordi CIF-väärtusest.

| (178) | Mittekahjustava hinna saamiseks liideti ühenduse tootmisharu kaalutud tootmiskuludele 5 %ne kasumimarginaal. Esilagu peetakse seda kasumimarginaaliks, mille ühenduse tootmisharu võiks saavutada dumpinguhinnaga impordi puudumisel. See kajastab kasumimarginaali, mis on ebaausa konkurentsi puudumisel saavutatav ühenduse tootmisharu sarnaste tooterühmade, näiteks kinnitusdetailide puhul, mis ei kuulu käesoleva uurimise käigus hõlmatud toodete CN-koodide alla. |
| --- | --- |

(178)

Mittekahjustava hinna saamiseks liideti ühenduse tootmisharu kaalutud tootmiskuludele 5 %ne kasumimarginaal. Esilagu peetakse seda kasumimarginaaliks, mille ühenduse tootmisharu võiks saavutada dumpinguhinnaga impordi puudumisel. See kajastab kasumimarginaali, mis on ebaausa konkurentsi puudumisel saavutatav ühenduse tootmisharu sarnaste tooterühmade, näiteks kinnitusdetailide puhul, mis ei kuulu käesoleva uurimise käigus hõlmatud toodete CN-koodide alla.

2.   Ajutise dumpinguvastase tollimaksu tase

| (179) | Eelmainitut silmas pidades leitakse, et algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt tuleb asjaomaste riikide impordi suhtes kehtestada ajutine dumpinguvastane tollimaks. Kõnealune tollimaks tuleks kehtestada leitud dumpingumarginaalide tasemel või kahju kõrvaldamiseks vajalikul tasemel, kui viimane on madalam (algmääruse artikli 7 lõige 2). |
| --- | --- |

(179)

Eelmainitut silmas pidades leitakse, et algmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt tuleb asjaomaste riikide impordi suhtes kehtestada ajutine dumpinguvastane tollimaks. Kõnealune tollimaks tuleks kehtestada leitud dumpingumarginaalide tasemel või kahju kõrvaldamiseks vajalikul tasemel, kui viimane on madalam (algmääruse artikli 7 lõige 2).

| (180) | Tollimaksu tasemega seoses leiti, et kahe koostööd tegeva eksportiva tootja (ühe Taiwani ja ühe Hiina tootja) puhul oli kahju kõrvaldamiseks vajalik tase dumpingumarginaalist madalam. Neil juhtudel peaks tollimaksu tase piirduma kahju kõrvaldamiseks vajaliku tasemega. Kõikidel muudel juhtudel tuleks tollimaks kehtestada leitud dumpingumarginaali tasemel. Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad peaksid olema asjaomaste riikide puhul järgmised:







  Riik | Eksportiv tootja | Dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- | --- |
| Hiina | Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City | 11,4 % |
| Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang | 12,2 % |
| Kõik teised äriühingud | 27,4 % |
| Indoneesia | PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam | 9,8 % |
| Kõik teised äriühingud | 24,6 % |
| Taiwan | Arrow Fasteners Co. Ltd, Taipei | 15,2 % |
| Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan | 8,8 % |
| Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung | 16,1 % |
| Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd, Kaohsiung | 16,1 % |
| Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan | 11,4 % |
| Valimisse mittekuuluvad koostööd tegevad eksportivad tootjad | 15,8 % |
| Kõik teised äriühingud | 23,6 % |
| Tai | A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya | 15,9 % |
| Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn | 10,8 % |
| Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn | 14,6 % |
| Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn | 11,0 % |
| Kõik teised äriühingud | 15,9 % |
| Vietnam | Kõik äriühingud | 7,7 % |

(180)

Tollimaksu tasemega seoses leiti, et kahe koostööd tegeva eksportiva tootja (ühe Taiwani ja ühe Hiina tootja) puhul oli kahju kõrvaldamiseks vajalik tase dumpingumarginaalist madalam. Neil juhtudel peaks tollimaksu tase piirduma kahju kõrvaldamiseks vajaliku tasemega. Kõikidel muudel juhtudel tuleks tollimaks kehtestada leitud dumpingumarginaali tasemel. Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad peaksid olema asjaomaste riikide puhul järgmised:

Riik

Eksportiv tootja

Dumpinguvastane tollimaks

Hiina

Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City

11,4 %

Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang

12,2 %

Kõik teised äriühingud

27,4 %

Indoneesia

PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam

9,8 %

Kõik teised äriühingud

24,6 %

Taiwan

Arrow Fasteners Co. Ltd, Taipei

15,2 %

Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan

8,8 %

Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung

16,1 %

Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd, Kaohsiung

16,1 %

Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan

11,4 %

Valimisse mittekuuluvad koostööd tegevad eksportivad tootjad

15,8 %

Kõik teised äriühingud

23,6 %

Tai

A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya

15,9 %

Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn

10,8 %

Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn

14,6 %

Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn

11,0 %

Kõik teised äriühingud

15,9 %

Vietnam

Kõik äriühingud

7,7 %

| (181) | Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad leiti käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast peegeldavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute osas tuvastati. Kõnealuseid tollimaksumäärasid (erinevalt kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomastest riikidest ning toodetud nende äriühingute, seega konkreetselt mainitud juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mida toodab mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende osas kehtib kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(181)

Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad leiti käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast peegeldavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute osas tuvastati. Kõnealuseid tollimaksumäärasid (erinevalt kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomastest riikidest ning toodetud nende äriühingute, seega konkreetselt mainitud juriidiliste isikute poolt. Imporditavate toodete suhtes, mida toodab mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende osas kehtib kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

| (182) | Taotlus kohaldada individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleb saata viivitamatult komisjonile (5) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate üksuste asutamisega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, kodumaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudab komisjon määrust pärast nõuandekomiteega konsulteerimist, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(182)

Taotlus kohaldada individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva üksuse asutamist) tuleb saata viivitamatult komisjonile (5) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate üksuste asutamisega seotud võimalike muudatustega äriühingu tootmistegevuses, kodumaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudab komisjon määrust pärast nõuandekomiteega konsulteerimist, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

I.   LÕPPSÄTE

| (183) | Hea juhtimistava huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamise teates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning lõpliku tollimaksu kehtestamise korral võib vajalikuks osutuda need üle vaadata, |
| --- | --- |

(183)

Hea juhtimistava huvides tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul huvitatud isikud, kes andsid endast teada menetluse algatamise teates märgitud tähtaja jooksul, saavad esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda ärakuulamist. Lisaks tuleb märkida, et tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused käesolevas määruses on esialgsed ning lõpliku tollimaksu kehtestamise korral võib vajalikuks osutuda need üle vaadata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist, Indoneesiast, Taiwanist, Taist ja Vietnamist pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade suhtes, mis kuuluvad CN-koodide 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61, ja 7318 15 70 alla.

2.   Ajutise tollimaksu määr, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on lisas loetletud Taiwani eksportivate tootjate valmistatud toodete puhul 15,8 % (TARICi lisakood A649).

3.   Ajutise tollimaksu määr, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete puhul järgmine:

| Riik | Eksportiv tootja | Dumpinguvastane tollimaks (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City | 11,4 | A650 |
| Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang | 12,2 | A651 |
| Kõik teised äriühingud | 27,4 | A999 |
| Indonesia | PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam | 9,8 | A652 |
| Kõik teised äriühingud | 24,6 | A999 |
| Taiwan | Arrow Fasteners Co. Ltd, Taipei | 15,2 | A653 |
| Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan | 8,8 | A654 |
| Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung | 16,1 | A655 |
| Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd, Kaohsiung | 16,1 | A656 |
| Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan | 11,4 | A657 |
| Kõik teised äriühingud peale eelnimetatute ja lisas loetletute | 23,6 | A999 |
| Tai | A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya | 15,9 | A658 |
| Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn | 10,8 | A659 |
| Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn | 14,6 | A660 |
| Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn | 11,0 | A661 |
| Kõik teised äriühingud | 15,9 | A999 |
| Vietnam | Kõik äriühingud | 7,7 | — |

Riik

Eksportiv tootja

Dumpinguvastane tollimaks (%)

TARICi lisakood

Hiina Rahvavabariik

Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City

11,4

A650

Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd, Zhejiang

12,2

A651

Kõik teised äriühingud

27,4

A999

Indonesia

PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam

9,8

A652

Kõik teised äriühingud

24,6

A999

Taiwan

Arrow Fasteners Co. Ltd, Taipei

15,2

A653

Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan

8,8

A654

Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung

16,1

A655

Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd, Kaohsiung

16,1

A656

Yi Tai Shen Co. Ltd, Tainan

11,4

A657

Kõik teised äriühingud peale eelnimetatute ja lisas loetletute

23,6

A999

Tai

A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya

15,9

A658

Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn

10,8

A659

Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn

14,6

A660

Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn

11,0

A661

Kõik teised äriühingud

15,9

A999

Vietnam

Kõik äriühingud

7,7

—

4.   Lõikes 1 nimetatud tooted lubatakse ühenduses vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

5.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.

Artikkel 2

Ilma et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud ühe kuu jooksul käesoleva määruse jõustumisest taotleda selle vastuvõtmise aluseks olnud oluliste faktide ja kaalutluste avaldamist, esitada kirjalikult oma seisukohad ja taotleda komisjonilt ärakuulamist.

Nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 21 lõike 4 kohaselt võivad asjaomased isikud esitada arvamusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul pärast selle jõustumist.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuus kuud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. mai 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  ELT C 212, 24.8.2004, lk 2.

2

(3)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 393/98 (EÜT L 50, 20.2.1998, lk 1).

3

(4)  EÜT L 243, 5.9.1997, lk 17, põhjendus 69.

4

(5)

5

| Euroopa Komisjon. |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate B |
| J-79 5/17 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| B-1049 Brussel |

Euroopa Komisjon.

Directorate-General for Trade

Directorate B

J-79 5/17

Rue de la Loi/Wetstraat 200

B-1049 Brussel

---

LISA

(TARICi lisakood A649)

A-STAINLESS INTERNATIONAL CO LTD, Taipei

BOLTUN CORPORATION, Tainan

CHAEN WEI CORPORATION, Taipei

CHIAN SHYANG ENT CO LTD, Chung-Li City

CHONG CHENG FASTENER CORP., Tainan

DIING SEN FASTENERS & INDUSTRIAL CO LTD, Taipei

DRAGON IRON FACTORY CO LTD, Kaohsiung

EXTEND FORMING INDUSTRIAL CORP. LTD, Lu Chu

FORTUNE BRIGHT INDUSTRIAL CO LTD, Lung Tan Hsiang

FWU KUANG ENTERPRISES CO LTD, Tainan

HSIN YU SCREW ENTERPRISE CO LTD, Taipin City

HU PAO INDUSTRIES CO LTD, Tainan

J C GRAND CORPORATION, Taipei

JAU YEOU INDUSTRY CO LTD, Kangshan

JOHN CHEN SCREW IND CO LTD, Taipei

KUOLIEN SCREW INDUSTRIAL CO LTD, Kwanmiao

KWANTEX RESEARCH INC, Taipei

LIH LIN ENTERPRISES & INDUSTRIAL CO LTD, Taipei

LIH TA SCREW CO LTD, Kweishan

LU CHU SHIN YEE WORKS CO LTD, Kaohsiung

M & W FASTENER CO LTD, Kaoshsiung

MULTI-TEK FASTENERS & PARTS MANIFACTURER CORP., Tainan

NATIONAL AEROSPACE FASTENERS CORP., Ping Jen City

QST INTERNATIONAL CORP., Tainan

SEN CHANG INDUSTRIAL CO LTD, Ta-Yuan

SPEC PRODUCTS CORP., Tainan

SUMEEKO INDUSTRIES CO LTD, Kaoshiung

TAIWAN SHAN YIN INTERNATIONAL CO LTD, Kaohsiung

VIM INTERNATIONAL ENTERPRISE CO LTD, Taichung

YEA-JANN INDUSTRIAL CO LTD, Kaohsiung

ZONBIX ENTERPRISE CO LTD, Kaohsiung

ZYH YIN ENTERPRISE CO LTD, Kaohsiung

---

| 21.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 128/51 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 128/51

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 772/2005,

20. mai 2005,

mis käsitleb tehnilise vormingu tunnuseid katvaid kirjeldusi ja määratlust ühenduse terasetööstuse aastastatistika koostamise kohta võrdlusaastatel 2003–2009

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. detsembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 48/2004, (1) eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) Nr 48/2004 kehtestati ühtne raamistiku ühenduse terasetööstuse aastastatistika koostamise kohta aastatel 2003–2009. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) Nr 48/2004 kehtestati ühtne raamistiku ühenduse terasetööstuse aastastatistika koostamise kohta aastatel 2003–2009.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 48/2004 artikli 7 punktile a on vajalikud rakendusmeetmed nõutavate tunnuste käsitlemise kindlaks määramiseks. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 48/2004 artikli 7 punktile a on vajalikud rakendusmeetmed nõutavate tunnuste käsitlemise kindlaks määramiseks.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 48/2004 artikli 7 punktile b on rakendusmeetmed vajalikud ühenduse terasetööstuse aastastatistika edastamise tehnilise vormingu määratlemiseks. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 48/2004 artikli 7 punktile b on rakendusmeetmed vajalikud ühenduse terasetööstuse aastastatistika edastamise tehnilise vormingu määratlemiseks.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas statistikaprogrammi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas statistikaprogrammi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Tunnuste käsitlemise kirjeldused on sätestatud käesoleva määruse I lisas.

2.   Nendes kirjeldustes kasutatakse äriühingute raamatupidamisaruannetele viidates pealkirju, mis on sätestatud nõukogu direktiivi 78/660/EMÜ (2) artiklis 9 ja artiklis 23 vastavalt bilansi ja kasumiaruande esitamiseks.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 48/2004 artiklis 6.2 osutatud tehniline vorming sätestatakse käesoleva määruse II lisas.

Artikkel 3

Liikmesriigid kohaldavad neid kirjeldusi ja tehnilist vormingut võrdlusaasta 2003 ja järgnevate aastate suhtes.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. mai 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  ELT L 7, 13.1.2004, lk 1.

1

(2)  EÜT L 222, 14.8.1978, lk 11.

2

---

I LISA

TUNNUSTE KÄSITLEMINE

1.   TERASE JA MALMI VANARAUA BILANSI AASTASTATISTIKA

Sissejuhatavad märkused

Liikmesriigid peavad koguma need andmed kõikidelt tehastelt, mis toodavad rauda, terast või NACE Rev 1.1 grupis 27.1 määratletud tooteid ning mis tarbivad ja/või toodavad vanarauda. Esimesel võrdlusaastal (2003) nõustub komisjon, et kaetud rahvastik viitab NACE Rev 1.1 grupile 27.1. Iga tehase kohta tuleb täita eraldi küsimustik, isegi kui mitu nendest moodustavad sama ettevõtte osa. Kui tehas on kohalikult integreerinud terase valukoja, tuleb seda lugeda tehase lahutamatuks osaks. Kohalikult integreeritud tehased on sama juhtkonna alluvuses olevad ja samas asukohas paiknevad tehased. Vorm kehtib valtsimistehastele, mis valtsivad otseselt ümber kasutatud tooteid, mida tavaliselt ei peeta vanarauaks. Kõik raua- ja malmvalutehased, millel puuduvad omaressursid ja mis seega ostavad vanarauda sisse teistelt tehastelt, peavad täitma selle ankeedi samamoodi nagu tootjad. Kuna kohalikult integreeritud või integreerimata malmvalutsehhid ei kuulu NACE Rev 1.1 gruppi 27.1, on need, samamoodi nagu mitteintegreeritud terasevalutehased, välja jäetud.

Vanarauaks loetakse:

| — | malmi või terase jääke, mis tekivad raua või terase tootmisel või töötlemisel või mis saadakse vanadest malmi- või terasetoodetest, mis on ümbersulatamiskõlblikud (kaasa arvatud ostetud vanaraud; kuid mis ei sisalda põletatud kaltsineeritud valu või happega söövitatud valu), |
| --- | --- |

—

malmi või terase jääke, mis tekivad raua või terase tootmisel või töötlemisel või mis saadakse vanadest malmi- või terasetoodetest, mis on ümbersulatamiskõlblikud (kaasa arvatud ostetud vanaraud; kuid mis ei sisalda põletatud kaltsineeritud valu või happega söövitatud valu),

| — | valukanaleid ja teisi terasevalu jääke (tavaline või sifoonvalu), kaasa arvatud tunnelid ja väravad, survetorude sifoonvalu jäägid jne, ning ka tootmisesse mittekuuluvad praak- ja defektsed valuplokid, |
| --- | --- |

—

valukanaleid ja teisi terasevalu jääke (tavaline või sifoonvalu), kaasa arvatud tunnelid ja väravad, survetorude sifoonvalu jäägid jne, ning ka tootmisesse mittekuuluvad praak- ja defektsed valuplokid,

| — | kopa ripptäidised (välja arvatud liivvormvalust). |
| --- | --- |

—

kopa ripptäidised (välja arvatud liivvormvalust).

Teisalt jääke, mis sisaldavad rauda, mis on märkimisväärselt saastatud mittemetalse materjaliga ja mis tekivad sulatus- või termotöötluse või mehaanilise töötluse ajal, ei tohiks vanarauaks pidada, näiteks:

| — | kõrgahju valukanalid, |
| --- | --- |

—

kõrgahju valukanalid,

| — | valu, pritsmete ja muude raua valamise jääkide rennid, jäägid valukaevenditest, |
| --- | --- |

—

valu, pritsmete ja muude raua valamise jääkide rennid, jäägid valukaevenditest,

| — | terasetehase räbu, |
| --- | --- |

—

terasetehase räbu,

| — | katlakivi vaheülekuumendusahjudest ja valtsimisest ja kuumvormstantsimisest, |
| --- | --- |

—

katlakivi vaheülekuumendusahjudest ja valtsimisest ja kuumvormstantsimisest,

| — | konverteritest pärinevad pritsmed, |
| --- | --- |

—

konverteritest pärinevad pritsmed,

| — | lõõri ripptäidised ja valamistila ripptäidised, liivvormvalu ripptäidised ja ülejäägid. |
| --- | --- |

—

lõõri ripptäidised ja valamistila ripptäidised, liivvormvalu ripptäidised ja ülejäägid.

Kirjeldused

Kood:

Pealkiri: Varud aasta esimesel päeval

Varud kogu tehases, kaasa arvatud kohalikult integreeritud tegevused, tuleb arvestada nende koodide sisse (kaasa arvatud terasevalutöökojad), välja arvatud malmvalutsehhides hoitavad varud.

Kood:

Pealkiri: Tehases tekkivad

Siia kuuluvad:

valukanalid ja muud valujäägid, terasetehastest ja integreeritud terasevalutöökodadest: vormimisjäägid, terasevalu valupead. Hõlmab defektseid valuplokke ja nende ülejääke, mida ei arvata toodangusse,

protsessijäägid on need, mis tekivad pool- ja valtstoodete tootmisel, sealhulgas üüritöödel, ka valuplokkide jäägid ja defektsed valuplokid ja terasevalu, mis tuvastatakse defektsena pärast seda, kui need on sulatusseadmetest või valutöökojast välja viidud (st pärast seda, kui need on toor- või valuterase toodangu hulka arvatud). See hõlmab kohalikult integreeritud terasevalutöökodades, stantsimismasinates, torutehastes ja traaditehastes ning külmvaltsimistehastes, metallehitustehastes ja teistes osakondades, kus töödeldakse terasest tekkivaid jääke, välja arvatud malmvalutsehhid (vt üldist märkust 1 ülal). Valtsimisjääke, mis kuuluvad ümbervaltsimisele oma valtsimistsehhides, ei loeta uueks vanarauaks,

tagasi saadud vanaraud on teras ja malm, mis tekib vana tehase, masinate ja seadmete, nt valuplokivormide parandamisel ja lahtivõtmisel.

Kood:

Pealkiri: Laekumised (1031 + 1032 + 1033)

Vahendajana tegutseva kaupleja kaudu saadud vanarauda peetakse sobivaks allikatele, mis on tähistatud koodidega 1031, 1032 ja 1033.

Ühenduses laevade lahtimonteerimisel lammutustehastes saadud vanarauda tuleb lugeda kodumaiseks ja ühenduse vanarauaks.

Kood:

Pealkiri: Laekumised omamaistest allikatest

See hõlmab vanaraua laekumisi teistest tehastest või sama ettevõtte teistest osakondadest samas riigis, kaasa arvatud kõrgahjudest, terasetehastest, valtsimistehastest, malmvalutsehhidest (kaasa arvatud integreeritud malmvalutsehhid). Vanaraua laekumised teiste terasetööstuse ettevõtete tehastest ja muudest kui terast tootvatest või kasutavatest tehastest, nt kaevandustest, peaksid selle hulka kuuluma.

See hõlmab ka kodumaiselt turult laekuvat vanarauda, mis saadakse otseselt terasetööstusesse mittekuuluvatelt ettevõtetelt, nagu terase- või malmvalutsehhid, torutehased, stantsimismasinad, ehitustööstus, kaevandustööstus, laevatehased, raudtee-ettevõtted, masinatööstus ja metallitootjad jne.

Kood:

Pealkiri: Laekumised ühenduse teistest liikmesriikidest

See hõlmab vanaraua laekumisi ühenduse teistest riikidest.

Kood:

Pealkiri: Laekumised kolmandatest riikidest

See hõlmab vanaraua laekumisi ELi mittekuuluvatest (või kolmandatest) riikidest.

Kood:

Pealkiri: Saadaolev kokku (1010 + 1020 + 1030)

Varude summa aasta esimesel päeval, tehases tekkivad ja laekumised.

Kood:

Pealkiri: Tarbimine kokku ...

Tarbimine kokku näitab tarbitud vanaraua koguseid kokku raua tootmisel kõrgahjudes, elektrilistes rauasulatusahjudes ja ka paagutusseadmetes ning toorterase kogutootmises kasutatud vanaraua tarbimist kokku, kaasa arvatud erilise toormalmi valmistamisel, terase ümbertsementiitimise teel ja kohalikult integreeritud terasevalutöökodade toodang.

Kood:

Pealkiri: ... millest elektriahjud

Vanaraua tarbimine terase tootmisel elektriahjudes.

Kood:

Pealkiri: ... millest roostevaba vanaraud

10,5 % või enam kroomi ning mitte üle 1,2 % süsinikku sisaldava roostevaba vanaraua tarbimine, koos teiste sulamielementidega või ilma nendeta.

Kood:

Pealkiri: Tarned

Anda aru kõikide vanaraua tarnete kohta, sealhulgas kõikidesse, isegi kohalikult integreeritud valukodadesse.

Kood:

Pealkiri: Varud aasta viimasel päeval (1040 – 1050 – 1060)

Kogu tehase, kaasa arvatud kohalikult integreeritud tegevuse varud peaksid sisalduma nendes koodides (sealhulgas terasevalutöökojad), välja arvatud malmvalutsehhides hoitavad varud.

2.   KÜTUSE JA ENERGIA TARBIMINE NING ELEKTRIENERGIA BILANSS TERASETÖÖSTUSES

Sissejuhatavad märkused tehasetüüpide kohta

Veose ettevalmistuse tsehh hõlmab veose ettevalmistuse tsehhi ja paagutustehast.

Kõrgahjude ja terasesulatuse elektriahjude osas tuleb arvesse võtta ainult otseselt ahjudesse laetava või ahjudes koksi asemel kasutatava kütuse kulu, see tähendab, välja arvatud kauperite, ventilaatorite ja muude kõrgahju varustuse seadmete tarbimine (tuleb ära märkida “Muu tehase” all).

Sulatuskojad hõlmavad terasetehaste ja pidevvalu sulatuskodasid.

Elektrijaamad hõlmavad kogu tehases või mitmetele terasevalutehaste juurde kuuluvates elektrijaamades elektri tootmiseks kasutatava kütuse ja energia kulu. Vt ka üldmärkust nr 2.

Liikmesriigid peavad koguma need andmed kõikidest raua- ja terasevalutehastest, mis on määratletud NACE Rev 1.1 grupis 27.1, kaasa arvatud terasetööstuse ümbervaltsimise ja elektrijaamad, mis on jagatud mitme tehase ja ettevõtte vahel. Neid elektrijaamu tuleks statistika seisukohast vaadelda kui NACE Rev 1.1 grupi 27.1 terasevalutehaseid.

Ühendatud terasetööstuse elektrijaamad

Elektrijaamu, mis on ühised mitmele tehasele või teraseettevõttele, tuleks arvestada ühe asutusena.

Ühendatud terasetööstuse elektrijaamad peaksid vastama küsitlusele otseselt. Topeltkirjete vältimiseks ei peaks tehased, mis kasutavad nende elektrijaamade toodangut, neid andmeid oma individuaalsetesse vastustesse sisse võtma.

Terasevalutehased peaksid siiski näitama oma ressurssides elektrilaekumised ühistest elektrijaamadest kokku (kood 3102) oma välislaekumiste hulgas.

Teiste tööstustega, nt söetööstusega seotud elektrijaamad jäetakse välja.

Elektrit ja auru tootvad tehased

Neid segatehaseid tuleks lugeda osaliselt elektrijaamadeks. Kütusekulu peaks sisaldama ainult seda, mida kasutatakse elektrienergia tootmiseks, st jättes välja küttevarustusele omistatavad kogused.

Energiakulu

A osas võtta arvesse kütuse- ja energiakulu raua- ja terasevalutehastes ning nende abitehastes, välja arvatud koksiahjudes (kõrgahjud, paagutusseadmed, kohalikult integreeritud terasevalutöökojad, valtsimistehased jne).

Arvata sisse kogu tarbimine abitehaste poolt (näiteks jõujaamad ja aurumasinad), isegi kui need ei tööta ainult raua- ja terasevalutehastes.

Jätta välja töökojad, mis on integreeritud raua- ja terasevalutehastega, mille tegevus ei ole kaetud NACE Rev 1.1 grupis 27.1.

A osa:   Kütuse ja energiakulu aastastatistika vastavalt ettevõtte tüübile

Kood:

Pealkiri: Tahkekütused (2011 + 2012)

Tahkekütused tuleb registreerida vastavalt nende olekule vastuvõtmise hetkel.

Kood:

Pealkiri: Koks

Hõlmab koksi, poolkoksi, naftakoksi ja peenkoksi.

Kood:

Pealkiri: Teised tahkekütused

Hõlmab sütt ja aglomeraate, pruunsütt ja briketti.

Kood:

Pealkiri: Vedelkütused

Hõlmab kõikide vedelkütuste kulu raua- ja terasevalutehastes ja nende abitehastes, elektrijaamades, kuid välja arvatud koksiahjudes.

Kood:

Pealkiri: Gaas (2031 + 2032 + 2033 + 2034)

Registreeritav kulu peab olema puhaskulu, mis ei sisalda kadusid ega ärapõletatud gaasi.

Gaasikulu tuleb registreerida gigadžaulides (1 gigadžaul = 109 džaul = 1 gigakalorit/4,186), mis põhineb madalamal kütteväärtusel iga gaasi puhul (kuiva gaasi puhul 0° ja 760 mm/Hg).

Kood:

Pealkiri: Kõrgahjugaasi välistarned

See sisaldab kokku kõrgahjugaasi välistarned avalikku varustusse, mis tuleb integreerida terase koksitehastesse, teistesse terasevalutehastesse ja teistele klientidele.

Kood:

Pealkiri: Konvertergaasi välistarned

See sisaldab kokku konverterigaasi välistarned avalikku varustusse, integreeritud terase koksitehasesse, teistesse terasevalutehastesse ja teistele klientidele.

B osa:   Terasetööstuses kasutatava elektrienergia bilansi aastastatistika

Kirjeldused

Kood:

Pealkiri: Ressursid (3101 + 3102)

Vt 3101 ja 3102 kirjeldusi.

Kood:

Pealkiri: Brutotoodang

Brutotoodang, mis vastab kogutarbimisele elektrijaamades, nagu on esitatud A osas elektrijaamade kohta.

Kood:

Pealkiri: Välislaekumised

Väljastpoolt hõlmab avalikke võrke, teisi riike, raua- ja terasevalutehaseid (kaasa arvatud ühised elektrijaamad), terasevalutehaste koksiahje, kohalikult integreeritud tsehhe jne.

Kood:

Pealkiri: Kasutatud (3210 + 3220 + 3230)

3200 liini andmed kokku peaksid vastama 3100 liini kogustele kokku.

Kood:

Pealkiri: Tarbimine vastavalt ettevõttele (3211 + 3212 + 3213 + 3214 + 3215 + 3216 + 3217)

Hõlmab kogutarbimise vastavalt ettevõttele järgmiste liinide kohta (3211 + 3212 + 3213 + 3214 + 3215 + 3216 + 3217).

Kood:

Pealkiri: Muu tehas

Viitab muudele tehasetüüpidele, nagu on kirjeldatud A osas.

Kood:

Pealkiri: Tarned mujale

Vt koodi 3102.

Kood:

Pealkiri: Kaod

Hõlmab kõiki elektrienergia kadusid.

3.   KÜSITLUS RAUA- JA TERASETÖÖSTUSESSE TEHTAVATE INVESTEERINGUTE KOHTA (KULUD JA MAHT)

A osa:   Väljaminekute aastastatistika

Sissejuhatavad märkused

Iga tehase kohta tuleb täita eraldi küsimustik, isegi kui mitu neist moodustavad sama ettevõtte osa.

Investeeringukulud kujutavad võrdlusperioodil materiaalsetesse hüvedesse tehtavaid investeeringuid. Nende hulka arvestatakse uusi ja olemasolevaid kolmandatelt pooltelt ostetud või omakasutuseks toodetud (st materiaalsete kapitalikaupade kapitaliseeritud tootmine) materiaalseid kapitalikaupu, mille kasutusiga on üle aasta ja mis hõlmavad mittetoodetud materiaalseid hüvesid, nagu maa. Kapitaliseeritava kauba kasutusea künnist võib suurendada vastavalt ettevõtte raamatupidamistavadele, kus sellised tavad nõuavad eeldatavat suuremat kasutusiga kui ülalnimetatud üheaastane künnis.

Kõiki investeeringuid hinnatakse enne (st bruto) väärtuse kohandamisi, ja enne tulu mahaarvamist realiseerimistest. Ostetud kaubad hinnatakse ostuhinnaga, st transpordi ja paigalduskulud, tasud, maksud ja omandiõiguse üleandmisega seonduvad muud kulud kaasa arvatud. Omatoodetud materiaalseid hüvesid hinnatakse tootmishinnaga. Ümberkorraldamise protsessi kaudu (nagu ettevõtete ühinemine, ülevõtmine, tegevuse lõpetamine, eraldumine) ostetud kaubad jäetakse välja. Väikeste tööriistade ostud, mida ei kapitaliseerita, arvestatakse jooksvatesse kuludesse.

Siin võetakse arvesse ka kõik lisakulutused, muutmised, täiendused ja renoveerimised, mis pikendavad kapitalikaupade kasutusiga või suurendavad tootmisvõimsust.

Jooksvad hoolduskulud jäetakse välja, nagu väärtus ja jooksvad kulud kapitalikaupadel, mida kasutatakse rendi- ja liisingulepingute all.

Mis puudutab nende investeeringute registreerimist, kus kaupade arvete esitamine, kättetoimetamine, tasumine ja esmakasutus võib toimuda erinevatel võrdlusperioodidel, pakutakse eesmärgiks järgmist meetodit:

| — | Investeeringud registreeritakse siis, kui omandiõigused kantakse üle üksusele, kes kavatseb neid kasutada. Kapitaliseeritud toodang registreeritakse tootmise ajal. Mis puutub tuvastatavate järkudena tehtud investeeringute registreerimist, tuleks iga osainvesteering registreerida selle tegemise võrdlusperioodil. |
| --- | --- |

—

Investeeringud registreeritakse siis, kui omandiõigused kantakse üle üksusele, kes kavatseb neid kasutada. Kapitaliseeritud toodang registreeritakse tootmise ajal. Mis puutub tuvastatavate järkudena tehtud investeeringute registreerimist, tuleks iga osainvesteering registreerida selle tegemise võrdlusperioodil.

Praktikas võib see osutuda võimatuks ja ettevõtte raamatupidamistavadest tulenevalt peab selles meetodis kasutama järgmisi lähendusi:

| — | Investeeringud registreeritakse võrdlusperioodil, mil need üle antakse, |
| --- | --- |

—

Investeeringud registreeritakse võrdlusperioodil, mil need üle antakse,

| — | Investeeringud registreeritakse võrdlusperioodil, mil need võetakse tootmisprotsessi, |
| --- | --- |

—

Investeeringud registreeritakse võrdlusperioodil, mil need võetakse tootmisprotsessi,

| — | Investeeringud registreeritakse võrdlusperioodil, mil need arvele kantakse, |
| --- | --- |

—

Investeeringud registreeritakse võrdlusperioodil, mil need arvele kantakse,

| — | Investeeringud registreeritakse võrdlusperioodil, mil nende eest tasutakse. |
| --- | --- |

—

Investeeringud registreeritakse võrdlusperioodil, mil nende eest tasutakse.

| — | Investeeringut ei registreerita bilansiaruandes. Kõik põhivara lisakulud, realiseerimised ja ülekandmised, nagu ka selle põhivara väärtuse kohaldused näidatakse siiski bilansiaruandes või märkustes raamatupidamise kohta. |
| --- | --- |

—

Investeeringut ei registreerita bilansiaruandes. Kõik põhivara lisakulud, realiseerimised ja ülekandmised, nagu ka selle põhivara väärtuse kohaldused näidatakse siiski bilansiaruandes või märkustes raamatupidamise kohta.

Materiaalsed hüved loetletakse ettevõtte raamatupidamises Põhivara – materiaalse põhivara all.

Kirjeldused vastavalt tehase tüübile

Kood:

Pealkiri: Koksitehas

Need hõlmavad:

Ahje, sealhulgas koksiahju siugtorusid koos kõrvalseadmetega, nagu laadimismasinad, tõukurid, muljurid jne, ning ka koksiveokid ja karastustornid.

Kõrvaltehas

Märkus: Iga pealkirja all on hõlmatud tehas, hooned ja kõrvalseadmed.

Kood:

Pealkiri: Veose ettevalmistuse tsehh

Hõlmab rauamaagi ja veose ettevalmistamise tsehhi.

Kood:

Pealkiri: Rauasulatuse ja rauamangaanisulamite tehas (kaasa arvatud kõrgahjud)

Hõlmab elektrilisi toormalmiahje, madala šahtiga ahje ja muid eelsulatustehaseid jne.

Kood:

Pealkiri: Terasetehaste sulatuskojad

AOD (argooni hapniku dekarboniseerimine) protsessi, vaakum- ja kopatöötlusi jne vaadeldakse kui töötlust, mis järgneb lõplikule protsessile; vastavad investeeringukulud (nagu kogu tootmine) tuleb arvesse võtta kategoorias, mis katab vastavat lõplikku protsessi.

Kui tehas hõlmab (või hõlmab tulevikus) terasesulatuskoda ja mikserit, tuleb mikseriga seonduvad kulud arvestada vastava sulatuskoja sisse. Kui tehasel ei ole sulatuskoda, tuleb need kulud arvestada kõrgahjudega seonduvate kulude sisse.

Kood:

Pealkiri: millest elektrilisi

Hõlmab EAF (elektrilise kaarahju) protsessi toorterase tootmiseks, elektriahjudes (kaar- või induktsiooniahjud).

Kood:

Pealkiri: Pidevvalu

Seondub slääbide, bluumide, nelikanttoorikute, prusstoorikute ja pooltorude, välja arvatud pea- ja sabaplokiotste pidevvaluga.

Kood:

Pealkiri: Valtsimistehased (4061 + 4062 + 4063 + 4064)

Iga valtsimistsehhi tüübi puhul tuleb arvesse võtta mitte ainult tsehhi endaga seonduvaid kulusid, vaid ka kulusid, mis seonduvad nendest tsehhidest ülesvoolu (nt vaheülekuumendusahjud) ja allavoolu (nt jahutussängid, juhtpinnad) asuvate seadmetega. Pealkirja “Muud” (kood 4070) alla kuuluvad kulud, mis seonduvad kogu sellise varustusega, mis ei kuulu spetsiaalse tehaseliigi alla peale katmisseadmete (tinatamine, tsinkimine jne), mis on eristatud koodiga 4064.

Kooriku kaliibri tehaste kulud tuleb näidata koodi 4063 – laia ribamaterjali külmvaltsimistehaste – all.

Kood:

Pealkiri: Lehtmaterjal

Selle koodiga registreeritakse lehtmaterjali kuumvaltsimistehaste kulud.

Kood:

Pealkiri: Pikamõõduline materjal

Selle koodiga registreeritakse pikamõõdulise materjali kuumvaltsimistehaste kulud.

Kood:

Pealkiri: Lairiba külmvaltsimistehased

Selle koodiga registreeritakse lairiba külmvaltsimistehaste kulud, pidev- või mittepidev.

Kood:

Pealkiri: Katmisseadmed

Selle koodiga registreeritakse katmisseadmete (katmisliinide) kulud.

Kood:

Pealkiri: Muu tehas

Selle koodi alla kuuluvad:

Kõik elektrienergia, gaasi, vee, auru, õhu ja hapniku keskjaamad ja jaotusvõrgud.

Transport, masinaehituse töökojad, laboratooriumid ja kõik muud süsteemid, mis moodustavad osa kogu tehasest, kuid mida ei saa klassifitseerida erilise sektori osana.

Bluumide, slääbide ja nelikanttoorikute valtsimistsehhid, kui neid pooltooteid ei valata pidevalt ja need on registreeritud koodi 4050 all.

Kood:

Pealkiri: Millest saastamise vähendamisele

Kapitalimahutused meetoditesse, tehnoloogiatesse, protsessidesse või varustusse, mis on mõeldud saasta ja saasteainete kogumiseks ja eemaldamiseks (nt õhuemissioonid, heitveed või tahked jäätmed) pärast nende tekitamist, mis takistavad saaste levikut ja mõõdavad saaste taset ning töötlevad ja käitlevad ettevõtte käitlustegevuses tekkinud saasteaineid.

See pealkiri hõlmab keskkonna valdkondadesse tehtud kulutuste summat: Välisõhu ja õhustiku kaitse, Reovee kontroll, Jääkide käitlus ja Muu keskkonnakaitse tegevus. Muu keskkonnakaitsetegevus hõlmab Pinnase, põhjavee ja pinnavee kaitset ja tervendust, Müra ja vibratsiooni vähendamist, Biomitmekesisuse ja maastiku kaitset, Kiiritusevastast kaitset, Uuringu- ja arendustegevust, Üldist keskkonnahaldust ja -kontrolli, Haridust, koolitust ja teavitust, Jagamatute väljaminekuteni viivat tegevust ning Mujal klassifitseerimata tegevust.

Selle alla kuuluvad:

Investeeringud erinevatesse, identifitseeritavatesse koostisosadesse, mis täiendavad olemasolevat varustust ning mis tehakse tootmise lõpus või täielikult väljaspool tootmisliini (“torustiku lõpu” seadmed).

Investeeringud varustusse (nt filtrid või eraldi puhastusjärgud), mis ühendavad või ekstraheerivad saasteaineid tootmisliini sees, kui nende lisatud süsteemide eemaldamine ei mõjuta peaasjalikult tootmisliini tööd.

Nende kapitalimahutuste põhiotstarve või ülesanne on keskkonnakaitse ja nende eest tehtavaid kogukulusid tuleks deklareerida.

Kulud tuleks deklareerida brutosummadena ilma mis tahes kulude hüvitamiseta, turustatavate kõrvalproduktide tekitamise ja müügita, tehtud säästude või saadud toetusteta.

Ostetud kaupu hinnatakse ostuhinnaga, ilma mahaarvatava käibemaksuta ja muude mahaarvatavate maksudeta, mis on otseselt seotud käibega.

Välja jäetakse:

Keskkonnale kasulikud ettevõtmised ja tegevus, mis oleks tehtud olenemata keskkonnakaitse kaalutlustest, sealhulgas meetmed, mille eesmärgiks on põhiliselt töötervishoid ja -ohutus ning tootmisohutus.

Meetmed saaste vähendamiseks, kui tooteid kasutatakse või visatakse ära (toodete keskkondlik kohandamine), välja arvatud juhul, kui keskkonnapõhimõtted ja õigusnormid laiendavad tootja õiguslikku vastutust ka toodetega pärast kasutamist tekitatud saaste katmiseni või hoolitsemiseni toodete eest, kui need muutuvad jäätmeteks.

Ressursside kasutamise ja säästmise tegevus (nt veevarustuse või energia- või tooraine säästmine), välja arvatud juhul, kui selle põhiotstarve on keskkonnakaitse: nt kui selle tegevuse eesmärgiks on riikliku või rahvusvahelise keskkonnapoliitika juurutamine ja seda ei võeta ette kulude kokkuhoiu kaalutlustel.

B osa:   Mahu aastastatistika

Sissejuhatavad märkused

Maksimaalne võimalik toodang (MPP) vastab toodangule, mida tehas suudaks vaatlusalusel aastal toota lähtudes tavalistest või eeldatavatest tegevustavadest, tootmismeetoditest ja tootevalikust. See on definitsiooni järgi kõrgem kui tegelik toodang.

Muudatused MPPs seonduvad üldiselt:

| — | tehtud investeeringutega, kuigi kulud ja muudatus ei toimu tingimata samaaegselt, |
| --- | --- |

—

tehtud investeeringutega, kuigi kulud ja muudatus ei toimu tingimata samaaegselt,

| — | tegelike või kavandatud alaliste sulgemiste, ülekandmise või müügiga. Suurim võimalik toodang ei vasta varustuse ühegi osa tehnilisele või nominaalvõimsusele, vaid põhineb tehase kogu tehnilisel struktuuril, võttes arvesse seoseid erinevate tootmisjärkude vahel, nt terasevalutehaste ja kõrgahjude vahel. |
| --- | --- |

—

tegelike või kavandatud alaliste sulgemiste, ülekandmise või müügiga. Suurim võimalik toodang ei vasta varustuse ühegi osa tehnilisele või nominaalvõimsusele, vaid põhineb tehase kogu tehnilisel struktuuril, võttes arvesse seoseid erinevate tootmisjärkude vahel, nt terasevalutehaste ja kõrgahjude vahel.

Maksimaalne võimalik aastatoodang on suurim toodang, mida võib saavutada kõnesoleva aasta jooksul tavalistes töötingimustes, pidades silmas ka parandustöid, hooldust ja tavalisi puhkepäevi, aasta alguses saadavaloleva varustusega, võttes arvesse ka aasta jooksul töösse võetava varustuse lisatoodangut ja olemasolevat varustust, mis tuleks aasta jooksul lõplikult tootmisest kõrvaldada. Tootmise areng põhineb vaadeldava varustuse kõikide koostisosade koormuse tõenäolistel osakaaludel ning oletusel, et tooraine on saadaval.

Üldised arvestusmeetodid

Küsimustiku vastuses tuleb arvesse võtta kõik seadmestikud, mis ei ole alaliselt suletud.

MPP arvestus põhineb normaalsete tegevustingimuste oletusel, sealhulgas:

| — | normaalne tööjõu saadavalolek, st MPPs ei tohiks teha muudatusi olukorras, kus tehas kohandub kõikuvate turutingimustega tööjõuga komplekteerimise tasemete ajutiste vähendamiste või suurendamiste abil, |
| --- | --- |

—

normaalne tööjõu saadavalolek, st MPPs ei tohiks teha muudatusi olukorras, kus tehas kohandub kõikuvate turutingimustega tööjõuga komplekteerimise tasemete ajutiste vähendamiste või suurendamiste abil,

| — | normaalne varustuse saadavalolek, st tuleks võimaldada perioodiliste sulgemisaegade hälve tasuliste puhkuste eest, jooksva hoolduse eest ja vajaduse korral elektri hooajalise saadavaloleku eest, (1) |
| --- | --- |

—

normaalne varustuse saadavalolek, st tuleks võimaldada perioodiliste sulgemisaegade hälve tasuliste puhkuste eest, jooksva hoolduse eest ja vajaduse korral elektri hooajalise saadavaloleku eest, (1)

| — | normaalne tooraine saadavalolek, |
| --- | --- |

—

normaalne tooraine saadavalolek,

| — | normaalne laadungite jaotus nii tooraine kui ka poolviimistletud toodete osas (kui ei ole teisiti määratletud, “normaalne” tähendab eelmise aasta oma) erinevatesse seadmestikesse. Sellistel puhkudel, kus teatavatele seadmetele omastel erilistel põhjustel tuleb selles jaotuses teha muudatusi, võib selliseid muudatusi teha ainult juhul, kui tooraine või poolviimistletud tooted on tõenäoliselt saadaval piisavas koguses, |
| --- | --- |

—

normaalne laadungite jaotus nii tooraine kui ka poolviimistletud toodete osas (kui ei ole teisiti määratletud, “normaalne” tähendab eelmise aasta oma) erinevatesse seadmestikesse. Sellistel puhkudel, kus teatavatele seadmetele omastel erilistel põhjustel tuleb selles jaotuses teha muudatusi, võib selliseid muudatusi teha ainult juhul, kui tooraine või poolviimistletud tooted on tõenäoliselt saadaval piisavas koguses,

| — | normaalne tootevalik, sama mis eelmisel aastal, kui just ei ole kavandatud spetsiifilisi muudatusi, |
| --- | --- |

—

normaalne tootevalik, sama mis eelmisel aastal, kui just ei ole kavandatud spetsiifilisi muudatusi,

| — | ei esine probleeme toodete realiseerimisel, |
| --- | --- |

—

ei esine probleeme toodete realiseerimisel,

| — | ei esine streike ega töösulge, |
| --- | --- |

—

ei esine streike ega töösulge,

| — | ei esine tehnilisi õnnetusi või seadmete tõrkeid, |
| --- | --- |

—

ei esine tehnilisi õnnetusi või seadmete tõrkeid,

| — | ei esine tõsiseid katkestusi ilmastikunähtuste, nt üleujutuse tõttu. |
| --- | --- |

—

ei esine tõsiseid katkestusi ilmastikunähtuste, nt üleujutuse tõttu.

Kasutuselevõtt või kasutuselt kõrvaldamine

Juhtudel, kui seadmestik tuleb kastutusele võtta, alaliselt sulgeda, üle kanda või müüa kõnesoleva aasta jooksul, tuleb arvesse võtta kuupäeva, millal kasutuselevõtmine või kõrvaldamine toimub, ja arvestada MPP võrdeliselt kuude arvuga, kui kaua see varustus eeldatavalt töötab. Uue varustuse, eriti väga laiade skeemide puhul tuleks olla ettevaatlik sissetöötamisperioodil saavutatava toodangu suhtes, sest see periood võib kesta mitu aastat.

1.   Terasevalutehased

—   Konverterterased: konverterteraste puhul (nt LD – vakumeerimine kopas, OBM (Oxygen Bodenblasten Maxhutte-) protsess, jne) tuleb kõiki raua- ja terasetootmistehaseid vaadelda koos, st terasevalutehaste MPP võib piirata kuuma metalli saadavalolek; sellistel juhtudel tuleb terasevalutehaste MPP arvutada saadavaloleva raua põhjal, mis võimaldab raua normaalset jaotust vastavalt terasevalutehaste, valukodade, granuleerimistehase ja müügi ning normaalse vanaraua laadungi vahel, mis on vajalik 1 tonni valmistoote jaoks.

—   Elektrisulatuse teel toodetud teras: arvesse tuleb võtta normaalselt saadaolevat elektrienergiavarustust.

—   Üldine: tehnilised kitsaskohad võivad esineda mõnedes abiseadmetes, mis võivad piirata näiteks samaaegse kasutamise ainult kahele ahjule kolmest. (Põhjuseks võib olla tehniline kitsaskoht hapnikuvarustuses, kuumutuskaevudes, sildkraanades jne). Selletõttu tuleks iga sulatuskoda arvestada koos kõikide abiseadmetega, mis mõjutavad selle kasutust.

2.   Valtsimistehased ja katmisliinid

Valtsimistehase või katmisliini MPP tuleb koostada antud tootevaliku alusel, st teatud toodete suuruse ja sektsioonide kindlaks määratud mahtude alusel. Kui ettevõte tunneb ettenägematute turutingimuste tõttu, et ta ei suuda toodangut prognoosida, tuleb kasutada eelneva aasta tootevalikut.

Lisaks tuleb MPP koostada ka tehasesse laetavate poolviimistletud toodete normaalsete mõõtmete ulatuse põhjal.

MPP arvutamisel tuleb arvesse võtta kogu tehases olemasolevaid ülesvoolu ja allavoolu asuvaid kitsaskohti, nt poolviimistletud toodete saadavalolek, toote töötlemise või viimistlemise võime.

Poolviimistletud terase ostmine võib võimaldada muidu piiratud võimalustega tehase või grupi MPPd suurendada ainult juhul, kui vajalik poolviimistletud terase maht võib tõenäoliselt saadaval olla heade kaubandustingimustega aastal. See eeldab tavaliselt pikaajalisi lepinguid või hästi määratletud tarneprogramme.

Üldiselt peaks integreeritud tehases või ainsa grupi tehases valitsema tasakaal terasetootmise ja valtsitud toodete tootmise vahel, pärast seda, kui on võimaldatud saadavaloleva terase normaalne jaotus valtsimistehaste, valukodade ja poolviimistletud toodete vahel torude valmistamiseks või kuumvormstantsimiseks.

Mis puutub tegelikku toodangusse (kood ACP), tuleb see deklareerida brutokoguste alusel iga protsessijärgu lõplikul lõpetamisel enne töötlemist.

See peab sisaldama kõiki tehases valmistatud tooteid, kas nad on oma tarbeks või mitte. Konkreetselt tuleb arvestada kõik üüritööde tooted selle tehase toodangusse, kus nad on valmistatud, ja mitte selle tehase toodangusse, mis on need üüritööd tellinud. See peab katma kõik tooted ja kvaliteedid (mittesulami ja sulamijärgud), kaasa arvatud madalamale järgule viimised, kuid mitte vahetuks ümbersulatamiseks, nagu mittepõhitooted, paksu lehtmetalli ja lehtmetalli lõikamine ja äralõigatud otsad; valtsitud või osaliselt valtsitud terasetoodete lõikamisel allesjäävad tooted, või pooltooted, kus defektsed osad suunatakse vahetult ümbersulatamiseks.

Tegeliku toodangu alaste andmete edastamine ei ole kohustuslik.

Iga tehase kohta tuleb täita eraldi küsimustik, isegi kui mitu neist moodustavad osa samast ettevõttest.

Kirjeldused

Kood:

Pealkiri: Koks

Koksiahjude toodang.

Kood:

Pealkiri: Veose ettevalmistus

Kõikide kõrgahjude täidiseks paagutatud graanuleid ja aglomeraatmaterjale tootvate muude tehaste toodang ja otseselt vähendatud käsnraud.

Kood:

Pealkiri: Toormalm ja rauamangaanisulamid

Kogu raua, peegelmalmi ja kõrgsüsiniku rauamangaanisulamite toodang, mis tuleb tehase kõrgahjudest ja elektrilistest rauasulatusahjudest.

Kood:

Pealkiri: Toorteras

Kogu toorteras.

Kood:

Pealkiri: millest elektrisulatuse teel toodetud

millest toorteras elektrilistest (kaar- ja induktsiooni-) ahjudest.

Kood:

Pealkiri: millest pidevvalu

millest slääbide, bluumide, nelikanttoorikute, prusstoorikute ja pooltorude pidevvalu.

Kood:

Pealkiri: Vahetult kuumvaltsimise teel valmistatud tooted (5051 + 5052)

Hõlmab kuumvaltsimise teel valmistatud tooteid kokku.

Kood:

Pealkiri: Lehtmaterjal

Hõlmab kuumvaltsimise teel saadud lehtmaterjali kokku.

Kood:

Pealkiri: Pikamõõduline materjal

Kuumvaltsimise teel saadud pikamõõduline materjal kokku. Sobivuse tõttu hõlmab see kood valtsitud pooltooteid torude jaoks, sest neid ei saa klassifitseerida teiste koodide all.

Kood:

Pealkiri: Kuumvaltsitud toodetest valmistatud tooted

(Välja arvatud kaetud tooted)

Kuumvaltsitud toodetest valmistatud tooted (välja arvatud kaetud tooted). See kood hõlmab kuumi kitsasribasid kuumvaltsitud lairibast, kuumi paksu lehtmetalli plaate, mis on lõigatud kuumvaltsitud lairibast, külmvaltsitud lehtmaterjali lehtmetalli või spiraali kujul.

Kood:

Pealkiri: millest külmvaltsimise teel valmistatud tooted

millest lehtmaterjal (leht ja ribad), mis on saadud külmvaltsimise teel.

Kood:

Pealkiri: Kaetud tooted

See kood hõlmab pakendusterast (valgeplekk, tinatatud plekk ja riba, ECCS – terase katmine elektrolüüsi teel kroomdioksiidiga), mis on kõik kuumsukelduskatmise või elektrolüüsi metallkattega lehtmetall, paks lehtmetall ja spiraalid, lame või gofreerlehtmetall, ja kõiki lehtmetalle, paksu lehtmetalli ja spiraale, lamedat või gofreeritud, kaetud orgaaniliste katetega.

Koodide määratlus selles küsitluses on antud viitega endisele ESTÜ küsimustikule 2-61.

---

(1)  Korrapäraseid kapitaalremonte mitme aasta lõikes (nt kõrgahi) võib siiski vähendada aasta “keskmisele”.

---

II LISA

TEHNILINE VORMING

1.   ANDMETE VORM

Andmed saadetakse kirjete kogumina, millest suur osa kirjeldab andmete tunnuseid (riik, aasta, majandustegevus jne). Andmed ise on number, mida saab linkida lippude ja selgitavate joonealuste märkustega. Konfidentsiaalsed andmed tuleb saata selliselt, et tõene väärtus on registreeritud väärtuse alal ja lipp näitab kirjele lisatavate konfidentsiaalsete andmete olemust.

2.   KIRJETE STRUKTUUR

Kirjed koosnevad erineva pikkusega aladest, mis on eraldatud semikooloniga (;). Maksimaalne eeldatav pikkus on näidatud tabelis teile teadmiseks. Vasakult paremale järjestuses on need:

| Ala | Tüüp | Maksi-maalne pikkus | Väärtused |
| --- | --- | --- | --- |
| Seeria | A | 3 | Seeria tärkkood (vt allolevat loetelu). |
| Aasta | A | 4 | Aasta neljakohalise märgistusega, nt 2003. |
| Riik | A | 6 | Riigi kood (vt allolevat loetelu). |
| Toodangu tüüp | A | 3 | Suurima võimaliku toodangu eristamiseks tegelikust toodangust (kasutatakse ainult mahualase statistika puhul) või ettevõtte tüübi eristamiseks (veose ettevalmistuse tsehhid, valtsimistsehhid, kõrgahjud ja terasesulatuse elektriahjud, elektrijaamad, sulatuskojad, muud tehased) (kasutatakse vaid kütuse- ja energiakulu statistika jaoks). |
| Muutuja | A | 4 | Muutuja kood. Määruses (EÜ) nr 48/2004 (ühenduse terasetööstuse aastastatistika koostamiseks aastatel 2003–2009) sätestatud koodid on 4 tähemärgiga (vt allolevat loetelu). |
| Andmete väärtus | N | 12 | Andmete arvuline väärtus väljendatakse täisarvuna ilma kümnendkohtadeta. |
| Konfidentsiaalsuse lipp | A | 1 | A, B, C, D: näitab, et andmed on konfidentsiaalsed ja selle konfidentsiaalsuse põhjust (vt allolevat loetelu). Tühiku koht näitab mittekonfidentsiaalseid andmeid. |
| Dominantsus | N | 3 | Arvuline väärtus kuni 100. See näitab protsendi dominantsust ühe või kahe ettevõtte kohta, mis domineerivad andmetes ja muudavad need konfidentsiaalseks. Väärtus ümardatakse lähima täisarvuni: nt 90.3 muutub 90, 94.50 muutub 95. See ala on mittekonfidentsiaalsete andmete puhul tühi. Seda ala kasutatakse ainult, kui on kasutatud konfidentsiaalsuse lippe B või C eelneval alal. |
| Andmete väärtuste ühikud | A | 4 | Koodid ühikute näitamiseks. |

Ala

Tüüp

Maksi-maalne pikkus

Väärtused

Seeria

A

3

Seeria tärkkood (vt allolevat loetelu).

Aasta

A

4

Aasta neljakohalise märgistusega, nt 2003.

Riik

A

6

Riigi kood (vt allolevat loetelu).

Toodangu tüüp

A

3

Suurima võimaliku toodangu eristamiseks tegelikust toodangust (kasutatakse ainult mahualase statistika puhul) või ettevõtte tüübi eristamiseks (veose ettevalmistuse tsehhid, valtsimistsehhid, kõrgahjud ja terasesulatuse elektriahjud, elektrijaamad, sulatuskojad, muud tehased) (kasutatakse vaid kütuse- ja energiakulu statistika jaoks).

Muutuja

A

4

Muutuja kood. Määruses (EÜ) nr 48/2004 (ühenduse terasetööstuse aastastatistika koostamiseks aastatel 2003–2009) sätestatud koodid on 4 tähemärgiga (vt allolevat loetelu).

Andmete väärtus

N

12

Andmete arvuline väärtus väljendatakse täisarvuna ilma kümnendkohtadeta.

Konfidentsiaalsuse lipp

A

1

A, B, C, D: näitab, et andmed on konfidentsiaalsed ja selle konfidentsiaalsuse põhjust (vt allolevat loetelu). Tühiku koht näitab mittekonfidentsiaalseid andmeid.

Dominantsus

N

3

Arvuline väärtus kuni 100. See näitab protsendi dominantsust ühe või kahe ettevõtte kohta, mis domineerivad andmetes ja muudavad need konfidentsiaalseks. Väärtus ümardatakse lähima täisarvuni: nt 90.3 muutub 90, 94.50 muutub 95. See ala on mittekonfidentsiaalsete andmete puhul tühi. Seda ala kasutatakse ainult, kui on kasutatud konfidentsiaalsuse lippe B või C eelneval alal.

Andmete väärtuste ühikud

A

4

Koodid ühikute näitamiseks.

3.   ALADE KIRJELDUS

3.1.   Seeria tüüp

| Seeria tüüp | Kood |
| --- | --- |
| Terase ja malmi vanaraua bilansi aastastatistika | S10 |
| Kütuse ja energiakulu aastastatistika vastavalt ettevõtte tüübile | S2A |
| Aastastatistika elektrienergia bilansi kohta terasetööstuses | S2B |
| Küsitlus raua- ja terasetööstusesse tehtavate investeeringute kohta | S3A |
| Mahu aastastatistika | S3B |

Seeria tüüp

Kood

Terase ja malmi vanaraua bilansi aastastatistika

S10

Kütuse ja energiakulu aastastatistika vastavalt ettevõtte tüübile

S2A

Aastastatistika elektrienergia bilansi kohta terasetööstuses

S2B

Küsitlus raua- ja terasetööstusesse tehtavate investeeringute kohta

S3A

Mahu aastastatistika

S3B

3.2.   Riigid

| Riik | Kood |
| --- | --- |
| Belgia | BE |
| Tšehhi Vabariik | CZ |
| Taani | DK |
| Saksamaa | DE |
| Eesti | EE |
| Kreeka | GR |
| Hispaania | ES |
| Prantsusmaa | FR |
| Iirimaa | IE |
| Itaalia | IT |
| Küpros | CY |
| Läti | LV |
| Leedu | LT |
| Luksemburg | LU |
| Ungari | HU |
| Malta | MT |
| Madalmaad | NL |
| Austria | AT |
| Portugal | PT |
| Poola | PL |
| Sloveenia | SI |
| Slovakkia | SK |
| Soome | FI |
| Rootsi | SE |
| Ühendkuningriik | UK |
| Island | IS |
| Liechtenstein | LI |
| Norra | NO |
| Šveits | CH |

Riik

Kood

Belgia

BE

Tšehhi Vabariik

CZ

Taani

DK

Saksamaa

DE

Eesti

EE

Kreeka

GR

Hispaania

ES

Prantsusmaa

FR

Iirimaa

IE

Itaalia

IT

Küpros

CY

Läti

LV

Leedu

LT

Luksemburg

LU

Ungari

HU

Malta

MT

Madalmaad

NL

Austria

AT

Portugal

PT

Poola

PL

Sloveenia

SI

Slovakkia

SK

Soome

FI

Rootsi

SE

Ühendkuningriik

UK

Island

IS

Liechtenstein

LI

Norra

NO

Šveits

CH

3.3.   Toodangu või ettevõtte tüüp

| Toodangu tüüp | Kood |
| --- | --- |
| Suurim võimalik toodang | MPP |
| Tegelik toodang (ei ole kohustuslik) | ACP |
| Ettevõtte tüüp | |
| Veose ettevalmistuse tsehh | PLP |
| Valtsimistsehh | RMD |
| Kõrgahjud ja terasesulatuse elektriahjud | FRN |
| Elektrijaamad | EGS |
| Sulatuskojad | MLS |
| Muu tehas | OTH |

Toodangu tüüp

Kood

Suurim võimalik toodang

MPP

Tegelik toodang (ei ole kohustuslik)

ACP

Ettevõtte tüüp

Veose ettevalmistuse tsehh

PLP

Valtsimistsehh

RMD

Kõrgahjud ja terasesulatuse elektriahjud

FRN

Elektrijaamad

EGS

Sulatuskojad

MLS

Muu tehas

OTH

3.4.   Muutujad ja andmete väärtuse ühik

| Kood | Pealkiri | Andmete väärtuse ühik |
| --- | --- | --- |
| | Terase ja malmi vanaraua bilanss | Tonnid |
| 1010 | Varud aasta esimesel päeval | MTON |
| 1020 | Tehases tekkivad | MTON |
| 1030 | Laekumised (1031 + 1032 + 1033) | MTON |
| 1031 | omamaistest allikatest | MTON |
| 1032 | ühenduse riikidest | MTON |
| 1033 | kolmandatest riikidest | MTON |
| 1040 | Saadaolev kokku (1010 + 1020 + 1030) | MTON |
| 1050 | Tarbimine kokku ... | MTON |
| 1051 | ... millest elektriahjud | MTON |
| 1052 | ... millest roostevaba vanaraud | MTON |
| 1060 | Tarned | MTON |
| 1070 | Varud aasta viimasel päeval (1040 – 1050 – 1060) | MTON |
| | Kütuse ja energia tarbimine | |
| 2010 | Tahkekütused (2011 + 2012) | MTON |
| 2011 | Koks | MTON |
| 2012 | Teised tahkekütused | MTON |
| 2020 | Vedelkütused | MTON |
| 2030 | Gaas (2031 + 2032 + 2033 + 2034) | GJ |
| 2031 | Kõrgahjugaas | GJ |
| 2032 | Koksigaas | GJ |
| 2033 | Konverterigaas | GJ |
| 2034 | Muu gaas | GJ |
| 2040 | Kõrgahjugaasi välistarned | GJ |
| 2050 | Konverterigaasi välistarned | GJ |
| | Terasetööstuses kasutatava elektrienergia bilansi aastastatistika | MWh |
| 3100 | Ressursid (3101 + 3102) | MWh |
| 3101 | Brutotoodang | MWh |
| 3102 | Välislaekumised | MWh |
| 3200 | Kasutatud (3210 + 3220 + 3230) | MWh |
| 3210 | Tarbimine vastavalt ettevõttele
  (3211 + 3212 + 3213 + 3214 + 3215 + 3216 + 3217) | MWh |
| 3211 | Paagutusseadmed ja seadmed veose ettevalmistamiseks | MWh |
| 3212 | Kõrgahjud ja terasesulatuse elektriahjud | MWh |
| 3213 | Elektrisulatuskojad ja pidevvalu | MWh |
| 3214 | Muud sulatuskojad ja pidevvalu | MWh |
| 3215 | Valtsimistsehhid | MWh |
| 3216 | Elektrijaamad | MWh |
| 3217 | Muu tehas | MWh |
| 3220 | Tarned mujale | MWh |
| 3230 | Kaod | MWh |

Kood

Pealkiri

Andmete väärtuse ühik

Terase ja malmi vanaraua bilanss

Tonnid

1010

Varud aasta esimesel päeval

MTON

1020

Tehases tekkivad

MTON

1030

Laekumised (1031 + 1032 + 1033)

MTON

1031

omamaistest allikatest

MTON

1032

ühenduse riikidest

MTON

1033

kolmandatest riikidest

MTON

1040

Saadaolev kokku (1010 + 1020 + 1030)

MTON

1050

Tarbimine kokku ...

MTON

1051

... millest elektriahjud

MTON

1052

... millest roostevaba vanaraud

MTON

1060

Tarned

MTON

1070

Varud aasta viimasel päeval (1040 – 1050 – 1060)

MTON

Kütuse ja energia tarbimine

2010

Tahkekütused (2011 + 2012)

MTON

2011

Koks

MTON

2012

Teised tahkekütused

MTON

2020

Vedelkütused

MTON

2030

Gaas (2031 + 2032 + 2033 + 2034)

GJ

2031

Kõrgahjugaas

GJ

2032

Koksigaas

GJ

2033

Konverterigaas

GJ

2034

Muu gaas

GJ

2040

Kõrgahjugaasi välistarned

GJ

2050

Konverterigaasi välistarned

GJ

Terasetööstuses kasutatava elektrienergia bilansi aastastatistika

MWh

3100

Ressursid (3101 + 3102)

MWh

3101

Brutotoodang

MWh

3102

Välislaekumised

MWh

3200

Kasutatud (3210 + 3220 + 3230)

MWh

3210

Tarbimine vastavalt ettevõttele

(3211 + 3212 + 3213 + 3214 + 3215 + 3216 + 3217)

MWh

3211

Paagutusseadmed ja seadmed veose ettevalmistamiseks

MWh

3212

Kõrgahjud ja terasesulatuse elektriahjud

MWh

3213

Elektrisulatuskojad ja pidevvalu

MWh

3214

Muud sulatuskojad ja pidevvalu

MWh

3215

Valtsimistsehhid

MWh

3216

Elektrijaamad

MWh

3217

Muu tehas

MWh

3220

Tarned mujale

MWh

3230

Kaod

MWh

Rahalised andmed tuleb väljendada tuhandetes eurodes eurotsooni riikide puhul ja rahvusliku omavääringu tuhandetes väljaspool eurotsooni asuvate riikide puhul.

| Kood | Pealkiri | Andmete väärtuse ühik |
| --- | --- | --- |
| | Raua- ja terasetööstusesse tehtavate investeeringute kulud | Tuhandetes eurodes või rahvusliku omavääringu tuhandetes |
| 4010 | Koksitehas | KEUR või KNC |
| 4020 | Veose ettevalmistuse tsehh | KEUR või KNC |
| 4030 | Rauasulatus ja rauamangaanisulamid (kaasa arvatud kõrgahjud) | KEUR või KNC |
| 4040 | Terasetehaste sulatuskojad | KEUR või KNC |
| 4041 | millest elektrisulatuse teel toodetud | KEUR või KNC |
| 4050 | Pidevvalu | KEUR või KNC |
| 4060 | Valtsimistehased (4061 + 4062 + 4063 + 4064) | KEUR või KNC |
| 4061 | Lehtmaterjal | KEUR või KNC |
| 4062 | Pikamõõduline materjal | KEUR või KNC |
| 4063 | Laia ribamaterjali külmvaltsimistehased | KEUR või KNC |
| 4064 | Katmisseadmed | KEUR või KNC |
| 4070 | Muu tehas | KEUR või KNC |
| 4100 | Üldse kokku (4010 + 4020 + 4030 + 4040 + 4050 + 4060 + 4070) | KEUR või KNC |
| 4200 | Millest saastamise vähendamisele | KEUR või KNC |
| | Raua- ja terasetööstuse maksimaalne toodang (tootmismaht) | 1 000 tonni aastas |
| 5010 | Koks | 1 000 |
| 5020 | Veose ettevalmistus | 1 000 |
| 5030 | Toormalm ja rauamangaanisulamid | 1 000 |
| 5040 | Toorteras | 1 000 |
| 5041 | millest elektrisulatuse teel toodetud | 1 000 |
| 5042 | millest pidevvalu | 1 000 |
| 5050 | Vahetult kuumvaltsimise teel valmistatud tooted (5051 + 5052) | 1 000 |
| 5051 | Lehtmaterjal | 1 000 |
| 5052 | Pikamõõduline materjal | 1 000 |
| 5060 | Kuumvaltsitud toodetest valmistatud tooted (välja arvatud kaetud tooted) | 1 000 |
| 5061 | millest külmvaltsimise teel valmistatud tooted | 1 000 |
| 5070 | Kaetud tooted | 1 000 |

Kood

Pealkiri

Andmete väärtuse ühik

Raua- ja terasetööstusesse tehtavate investeeringute kulud

Tuhandetes eurodes või rahvusliku omavääringu tuhandetes

4010

Koksitehas

KEUR või KNC

4020

Veose ettevalmistuse tsehh

KEUR või KNC

4030

Rauasulatus ja rauamangaanisulamid (kaasa arvatud kõrgahjud)

KEUR või KNC

4040

Terasetehaste sulatuskojad

KEUR või KNC

4041

millest elektrisulatuse teel toodetud

KEUR või KNC

4050

Pidevvalu

KEUR või KNC

4060

Valtsimistehased (4061 + 4062 + 4063 + 4064)

KEUR või KNC

4061

Lehtmaterjal

KEUR või KNC

4062

Pikamõõduline materjal

KEUR või KNC

4063

Laia ribamaterjali külmvaltsimistehased

KEUR või KNC

4064

Katmisseadmed

KEUR või KNC

4070

Muu tehas

KEUR või KNC

4100

Üldse kokku (4010 + 4020 + 4030 + 4040 + 4050 + 4060 + 4070)

KEUR või KNC

4200

Millest saastamise vähendamisele

KEUR või KNC

Raua- ja terasetööstuse maksimaalne toodang (tootmismaht)

1 000 tonni aastas

5010

Koks

1 000

5020

Veose ettevalmistus

1 000

5030

Toormalm ja rauamangaanisulamid

1 000

5040

Toorteras

1 000

5041

millest elektrisulatuse teel toodetud

1 000

5042

millest pidevvalu

1 000

5050

Vahetult kuumvaltsimise teel valmistatud tooted (5051 + 5052)

1 000

5051

Lehtmaterjal

1 000

5052

Pikamõõduline materjal

1 000

5060

Kuumvaltsitud toodetest valmistatud tooted (välja arvatud kaetud tooted)

1 000

5061

millest külmvaltsimise teel valmistatud tooted

1 000

5070

Kaetud tooted

1 000

3.5.   Konfidentsiaalsuse lipud

Liikmesriikidel palutakse selgelt märkida konfidentsiaalsed andmed, kasutades alljärgnevalt loetletud lippe:

| Konfidentsiaalsuse põhjus | Lipp |
| --- | --- |
| Liiga vähe ettevõtteid | A |
| Üks ettevõte domineerib andmetes | B |
| Kaks ettevõtet domineerivad andmetes | C |
| Konfidentsiaalsed andmed teisejärgulise konfidentsiaalsuse tõttu | D |

Konfidentsiaalsuse põhjus

Lipp

Liiga vähe ettevõtteid

A

Üks ettevõte domineerib andmetes

B

Kaks ettevõtet domineerivad andmetes

C

Konfidentsiaalsed andmed teisejärgulise konfidentsiaalsuse tõttu

D

4.   KIRJETE NÄITED

Näide 1

S10;2003;DE;;1010;12345;;;MTON

Terase ja malmi vanaraua bilansi aastastatistika osas olid 1.1.2003 seisuga varud Saksamaal 12 345 tonni. Need andmed ei olnud konfidentsiaalsed.

Näide 2

S3B;2003;SK;MPP;5010;12000;;;MTON

Mahu aastastatistika osas oli maksimaalne võimalik koksitoodang Slovakkias 2003. aastal 12 000 tonni. Need andmed ei olnud konfidentsiaalsed.

Näide 3

S3B;2003;ES;ACP;5040;12000;B;95;MTON

Mahu aastastatistika osas oli toorterase aastatoodang Hispaanias 2003. aastal 12 000 tonni. Need andmed olid konfidentsiaalsed, sest üks ettevõte domineeris andmetes ja esindas 95 % toodangust.

5.   ELEKTROONILINE KUJU

Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostat) käesoleva määrusega nõutavad andmed ja metaandmed elektroonilisel kujul, mis vastab komisjoni (Eurostat) poolt välja pakutud andmevahetusstandardile.

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 21.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 128/71 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 128/71

---

KOMISJONI OTSUS,

2. mai 2005,

mis käsitleb meetmeid, mida on vaja võtta protekteeritud rehvide kaubandust mõjutavatest Brasiilia kaubandustavadest põhjustatud kaubandustakistuse suhtes

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1302 all)

(2005/388/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) 3286/94, (1) millega kehtestatakse ühenduse meetmed ühise kaubanduspoliitika vallas, et tagada rahvusvahelistest kaubanduseeskirjadest, eeskätt Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) egiidi all kehtestatud eeskirjadest tulenevate ühenduse õiguste kasutamine, eriti selle artikli 12 lõiget 1 ja artikli 13 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 5. novembril 2003 sai komisjon kaebuse, mis tugines määruse (EÜ) 3286/94 artiklile 4 (kaubandustakistusi käsitlev määrus). Kaebuse esitas Bureau International Permanent des Associations de Vendeurs et Rechapeurs de Pneumatiques (BIPAVER). |
| --- | --- |

(1)

5. novembril 2003 sai komisjon kaebuse, mis tugines määruse (EÜ) 3286/94 artiklile 4 (kaubandustakistusi käsitlev määrus). Kaebuse esitas Bureau International Permanent des Associations de Vendeurs et Rechapeurs de Pneumatiques (BIPAVER).

| (2) | Kaebus käsitles teatavaid väidetavaid Brasiilia kaubandustavasid, mis takistasid protekteeritud rehvide importi Brasiiliasse. (2) Kaebuses rõhutati, et eespool nimetatud tavad on vastuolus 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT 1994) III ja XI artikliga. Selle põhjal palus kaebuse esitaja komisjonil võtta tarvitusele vajalikud meetmed. |
| --- | --- |

(2)

Kaebus käsitles teatavaid väidetavaid Brasiilia kaubandustavasid, mis takistasid protekteeritud rehvide importi Brasiiliasse. (2) Kaebuses rõhutati, et eespool nimetatud tavad on vastuolus 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT 1994) III ja XI artikliga. Selle põhjal palus kaebuse esitaja komisjonil võtta tarvitusele vajalikud meetmed.

| (3) | Kaebus sisaldas piisavalt tõendeid, mis õigustasid ühenduse uurimismenetluse algatamist kaubandustakistusi käsitleva määruse artikli 8 lõike 1 kohaselt. Sellest tulenevalt algatas komisjon, olles nõuandekomitee raames liikmesriikidega konsulteerinud, 7. jaanuaril 2004. aastal asjakohase menetluse. (3) |
| --- | --- |

(3)

Kaebus sisaldas piisavalt tõendeid, mis õigustasid ühenduse uurimismenetluse algatamist kaubandustakistusi käsitleva määruse artikli 8 lõike 1 kohaselt. Sellest tulenevalt algatas komisjon, olles nõuandekomitee raames liikmesriikidega konsulteerinud, 7. jaanuaril 2004. aastal asjakohase menetluse. (3)

| (4) | Pärast uurimismenetluse algatamist viis komisjon läbi uurimise. Uurimine hõlmas väidetavat impordikeeldu ja protekteeritud rehvide impordiga seonduvaid rahalisi sanktsioone. |
| --- | --- |

(4)

Pärast uurimismenetluse algatamist viis komisjon läbi uurimise. Uurimine hõlmas väidetavat impordikeeldu ja protekteeritud rehvide impordiga seonduvaid rahalisi sanktsioone.

| (5) | Uuriti asjakohaseid Brasiilia õigusakte impordikeelu ja rahaliste sanktsioonide määramise kohta, samuti võeti arvesse mitmete Brasiilia ministeeriumide ning Brasiilia kaubandusorganisatsioonide seisukohti. |
| --- | --- |

(5)

Uuriti asjakohaseid Brasiilia õigusakte impordikeelu ja rahaliste sanktsioonide määramise kohta, samuti võeti arvesse mitmete Brasiilia ministeeriumide ning Brasiilia kaubandusorganisatsioonide seisukohti.

| (6) | Uurimise tulemusena leiti, et kõnealused Brasiilia meetmed on vastuolus GATT 1994 mitmete sätetega, eriti I artikli lõikega 1, III artikli lõikega 4, XI artikli lõikega 1 ja XIII artikli lõikega 1, nad ei ole õigustatud GATT 1994 XX artikli, volitusklausli või muude kohaldatavate rahvusvahelise õiguse instrumentide alusel. Kuna WTO leping keelab kõnealuse vaidlustatud tegevuse, on olemas tõendid kaubandustakistuste kohta kaubandustakistusi käsitleva määruse artikli 2 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(6)

Uurimise tulemusena leiti, et kõnealused Brasiilia meetmed on vastuolus GATT 1994 mitmete sätetega, eriti I artikli lõikega 1, III artikli lõikega 4, XI artikli lõikega 1 ja XIII artikli lõikega 1, nad ei ole õigustatud GATT 1994 XX artikli, volitusklausli või muude kohaldatavate rahvusvahelise õiguse instrumentide alusel. Kuna WTO leping keelab kõnealuse vaidlustatud tegevuse, on olemas tõendid kaubandustakistuste kohta kaubandustakistusi käsitleva määruse artikli 2 lõike 1 tähenduses.

| (7) | Uurimine näitas, et enne 25. septembril 2000. aastal vastu võetud keeldu oli Brasiilia Euroopa protekteeritud rehvide tootjate jaoks oluline turg. Ajavahemikus 1995–2000 suurenes sõiduautode protekteeritud rehvide eksport Brasiiliasse keskmiselt 58 % ja esimest korda kuue aasta jooksul, s.o pärast keelu kehtestamist, vähenes 2001. aastal 32 %. |
| --- | --- |

(7)

Uurimine näitas, et enne 25. septembril 2000. aastal vastu võetud keeldu oli Brasiilia Euroopa protekteeritud rehvide tootjate jaoks oluline turg. Ajavahemikus 1995–2000 suurenes sõiduautode protekteeritud rehvide eksport Brasiiliasse keskmiselt 58 % ja esimest korda kuue aasta jooksul, s.o pärast keelu kehtestamist, vähenes 2001. aastal 32 %.

| (8) | Ehkki ka pärast keelu kehtestamist jätkus protekteeritud rehvide väljavedu, kas veel kehtivate impordilitsentside alusel või mõnede importijate Brasiilia kohtu poole pöördumise tulemusel, on siiski ilmne, et see turg sulgus järk-järgult Euroopa eksportijate ees. Ehkki paljud ühenduse eksportijad olid võimelised leidma uusi turge, ei suutnud nad kompenseerida seda suurt osa oma varasemast eksporttulust. Kõigil ei õnnestunud leida uusi turge või hakata tootma uut liiki protekteeritud rehve erisõidukitele (4×4, sportautode rehvid jne) ja seetõttu viis nimetatud keeld koos muude asjaoludega (Brasiilia importijate hilinenud maksed, vahetuskursi muutus) mõnede ühenduse tootjate pankrotistumiseni. |
| --- | --- |

(8)

Ehkki ka pärast keelu kehtestamist jätkus protekteeritud rehvide väljavedu, kas veel kehtivate impordilitsentside alusel või mõnede importijate Brasiilia kohtu poole pöördumise tulemusel, on siiski ilmne, et see turg sulgus järk-järgult Euroopa eksportijate ees. Ehkki paljud ühenduse eksportijad olid võimelised leidma uusi turge, ei suutnud nad kompenseerida seda suurt osa oma varasemast eksporttulust. Kõigil ei õnnestunud leida uusi turge või hakata tootma uut liiki protekteeritud rehve erisõidukitele (4×4, sportautode rehvid jne) ja seetõttu viis nimetatud keeld koos muude asjaoludega (Brasiilia importijate hilinenud maksed, vahetuskursi muutus) mõnede ühenduse tootjate pankrotistumiseni.

| (9) | Tõendid näitavad selgelt, et ühenduse tööstus kannatas ja kannatab jätkuvalt kahjustava mõju tõttu kaubandustakistusi käsitleva määruse artikli 2 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(9)

Tõendid näitavad selgelt, et ühenduse tööstus kannatas ja kannatab jätkuvalt kahjustava mõju tõttu kaubandustakistusi käsitleva määruse artikli 2 lõike 4 tähenduses.

| (10) | Ekspordiandmed ja vastused päringutele, mida komisjon saatis Euroopa protekteeritud rehvide tootjatele ja eksportijatele, toetavad ühenduse tööstuse väidet, et Brasiilia oli enne keelu kehtestamist oluline eksportturg ja et tootjad lootsid 2002. aasta lõpuks jõuda müügiga 3 miljoni ühikuni aastas. Tõendid kinnitasid ka tootjate väidet, et nad on Brasiilia impordikeelu kehtestamise tõttu viimase kolme aasta jooksul kahju kannatanud. Mõnel juhul läksid ettevõtted, kes ei suutnud leida uusi eksportturge, likvideerimisele. |
| --- | --- |

(10)

Ekspordiandmed ja vastused päringutele, mida komisjon saatis Euroopa protekteeritud rehvide tootjatele ja eksportijatele, toetavad ühenduse tööstuse väidet, et Brasiilia oli enne keelu kehtestamist oluline eksportturg ja et tootjad lootsid 2002. aasta lõpuks jõuda müügiga 3 miljoni ühikuni aastas. Tõendid kinnitasid ka tootjate väidet, et nad on Brasiilia impordikeelu kehtestamise tõttu viimase kolme aasta jooksul kahju kannatanud. Mõnel juhul läksid ettevõtted, kes ei suutnud leida uusi eksportturge, likvideerimisele.

| (11) | Eeltoodut arvestades võib järeldada, et ühenduse huvides on võtta kaubandustakistusi käsitleva määruse artikli 12 lõike 1 kohaseid meetmeid ja leida koostöös WTOga kiire lahendus protekteeritud rehvide impordikeelu kõrvaldamiseks, mis kujutab endast WTO põhieeskirjade rikkumist ja on kaubandustakistus kaubandustakistusi käsitleva määruse artikli 2 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(11)

Eeltoodut arvestades võib järeldada, et ühenduse huvides on võtta kaubandustakistusi käsitleva määruse artikli 12 lõike 1 kohaseid meetmeid ja leida koostöös WTOga kiire lahendus protekteeritud rehvide impordikeelu kõrvaldamiseks, mis kujutab endast WTO põhieeskirjade rikkumist ja on kaubandustakistus kaubandustakistusi käsitleva määruse artikli 2 lõike 1 tähenduses.

| (12) | Ühendusele on ülimalt tähtis tagada, et WTO partnerid täidaksid täies ulatuses oma kohustusi nagu ühenduski. Seetõttu on oluline mitmepoolse kaubandussüsteemi edasiseks laitmatuks toimimiseks suunata eespool käsitletud WTO eeskirjadega kokkusobimatu juhtum nimetatud foorumile. |
| --- | --- |

(12)

Ühendusele on ülimalt tähtis tagada, et WTO partnerid täidaksid täies ulatuses oma kohustusi nagu ühenduski. Seetõttu on oluline mitmepoolse kaubandussüsteemi edasiseks laitmatuks toimimiseks suunata eespool käsitletud WTO eeskirjadega kokkusobimatu juhtum nimetatud foorumile.

| (13) | Püüdlused lahendada kõnealust vaidlusküsimust mitmetel kohtumistel Brasiilia ametivõimudega pärast keelu kehtestamist ja uurimise ajal, kukkusid läbi Brasiilia võimude soovimatuse tõttu jõuda vastastikku sobiva lahenduseni. Kuna puudub tõenäosus, et Brasiilia seisukoht muutub, on vaja algatada menetlus WTO vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe raames. |
| --- | --- |

(13)

Püüdlused lahendada kõnealust vaidlusküsimust mitmetel kohtumistel Brasiilia ametivõimudega pärast keelu kehtestamist ja uurimise ajal, kukkusid läbi Brasiilia võimude soovimatuse tõttu jõuda vastastikku sobiva lahenduseni. Kuna puudub tõenäosus, et Brasiilia seisukoht muutub, on vaja algatada menetlus WTO vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe raames.

| (14) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas TBRi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas TBRi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Brasiilia valitsuse kehtestatud protekteeritud rehvide impordikeeld ja sellega seonduvad rahalised sanktsioonid on vastuolus Brasiilia kohustustega, mis tulenevad Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamist käsitlevast lepingust, eriti GATT 1994 käsitusleppe sätetest, ja on seega kaubandustakistus määruse (EÜ) 3286/94 artikli 2 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 2

Komisjon algatab Brasiilia vastu vaidluse lahendamise menetluse vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe ja teiste WTO asjakohaste sätete alusel eesmärgiga kõrvaldada kõnealune kaubandustakistus.

Brüssel, 2. mai 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 349, 31.12.1994, lk 71. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 356/95 (EÜT L 41, 23.2.1995, lk 3).

1

(2)  Menetlus puudutab koondnomenklatuuris koodidega 4012 11, 4012 12, 4012 13 ja 4012 19 märgitud protekteeritud rehve. Protekteeritud rehvid on rehvid, mis saadakse kasutatud rehvi kulunud osa eemaldamisel ja asendamisel uue rehvimustriga.

2

(3)  ELT C 3, 7.1.2004, lk 2.

3

---

| 21.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 128/73 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 128/73

---

KOMISJONI OTSUS,

18. mai 2005,

millega muudetakse komisjoni otsust 1999/217/EÜ söötades kasutatavate lõhna- ja maitseühendite registri kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1437 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/389/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2232/96, milles sätestatakse ühenduse menetlus toiduainetes kasutatud või kasutatavate lõhna- ja maitseainete suhtes, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 2 ja artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 2232/96 sätestatakse menetlus eeskirjade kehtestamiseks toiduainetes kasutatud või kasutatavate lõhna- ja maitseainete suhtes. Nimetatud määrusega nähakse ette lõhna- ja maitseainete registri (edaspidi “register”) vastuvõtmine pärast liikmesriikide teatist nende territooriumil turustatavates toiduainetes kasutatavate lõhna- ja maitseainete nimekirja kohta, ja komisjoni vastava teatise kontrollimise alusel. Nimetatud register võeti vastu komisjoni otsusega 1999/217/EÜ. (2) |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 2232/96 sätestatakse menetlus eeskirjade kehtestamiseks toiduainetes kasutatud või kasutatavate lõhna- ja maitseainete suhtes. Nimetatud määrusega nähakse ette lõhna- ja maitseainete registri (edaspidi “register”) vastuvõtmine pärast liikmesriikide teatist nende territooriumil turustatavates toiduainetes kasutatavate lõhna- ja maitseainete nimekirja kohta, ja komisjoni vastava teatise kontrollimise alusel. Nimetatud register võeti vastu komisjoni otsusega 1999/217/EÜ. (2)

| (2) | Lisaks sellele nähakse määrusega (EÜ) nr 2232/96 ette lõhna- ja maitseühendite hindamise programm, et kontrollida nende vastavust nimetatud määruse lisas sätestatud lõhna- ja maitseainete üldistele kasutamiskriteeriumidele. |
| --- | --- |

(2)

Lisaks sellele nähakse määrusega (EÜ) nr 2232/96 ette lõhna- ja maitseühendite hindamise programm, et kontrollida nende vastavust nimetatud määruse lisas sätestatud lõhna- ja maitseainete üldistele kasutamiskriteeriumidele.

| (3) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi “amet”) järeldas oma 13. juuli 2004. aasta arvamuses para-hüdroksübensoaatide kohta, et propüül-4-hüdroksübensoaadil (FL 09.915) on toime suguhormoonidele ja noorte isasrottide suguorganitele. Amet ei osanud soovitada selle aine aktsepteeritavat päevadoosi (ADI), sest puudub selgus täheldatava kahjuliku toimeta doosi (NOAEL) kohta. Propüül-4-hüdroksübensoaadi kasutamine lõhna- ja maitseainena toidus ei ole vastuvõetav, sest see ei vasta määruse (EÜ) nr 2232/96 lisas sätestatud lõhna- ja maitseainete üldistele kasutamiskriteeriumidele. Sellest tulenevalt tuleks propüül-4-hüdroksübensoaat registrist välja jätta. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi “amet”) järeldas oma 13. juuli 2004. aasta arvamuses para-hüdroksübensoaatide kohta, et propüül-4-hüdroksübensoaadil (FL 09.915) on toime suguhormoonidele ja noorte isasrottide suguorganitele. Amet ei osanud soovitada selle aine aktsepteeritavat päevadoosi (ADI), sest puudub selgus täheldatava kahjuliku toimeta doosi (NOAEL) kohta. Propüül-4-hüdroksübensoaadi kasutamine lõhna- ja maitseainena toidus ei ole vastuvõetav, sest see ei vasta määruse (EÜ) nr 2232/96 lisas sätestatud lõhna- ja maitseainete üldistele kasutamiskriteeriumidele. Sellest tulenevalt tuleks propüül-4-hüdroksübensoaat registrist välja jätta.

| (4) | Amet järeldas oma 7. detsembri 2004. aasta arvamuses alifaatsete dialkoholide, diketoonide ja hüdroksüketoonide kohta, et pentaan-2,4-dioon (FL 07.191) on in vitro ja in vivo genotoksiline. Seetõttu ei ole selle kasutamine lõhna- ja maitseainena vastuvõetav, sest see ei vasta määruse (EÜ) nr 2232/96 lisas sätestatud lõhna- ja maitseainete üldistele kasutamiskriteeriumidele. Sellest tulenevalt tuleks pentaan-2,4-dioon registrist välja jätta. |
| --- | --- |

(4)

Amet järeldas oma 7. detsembri 2004. aasta arvamuses alifaatsete dialkoholide, diketoonide ja hüdroksüketoonide kohta, et pentaan-2,4-dioon (FL 07.191) on in vitro ja in vivo genotoksiline. Seetõttu ei ole selle kasutamine lõhna- ja maitseainena vastuvõetav, sest see ei vasta määruse (EÜ) nr 2232/96 lisas sätestatud lõhna- ja maitseainete üldistele kasutamiskriteeriumidele. Sellest tulenevalt tuleks pentaan-2,4-dioon registrist välja jätta.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 2232/96 ja komisjoni 21. aprilli 1998. aasta soovituse 98/282/EÜ (viiside kohta, kuidas liikmesriigid ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingule allakirjutanud riigid peaksid kaitsma intellektuaalomandit seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 2232/96 osutatud lõhna- ja maitseainete arendamise ja tootmisega) (3) kohaldamisel on teavitavad liikmesriigid mõne aine puhul taotlenud nende registreerimist viisil, mis kaitseks tootja intellektuaalomandi õigusi. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 2232/96 ja komisjoni 21. aprilli 1998. aasta soovituse 98/282/EÜ (viiside kohta, kuidas liikmesriigid ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingule allakirjutanud riigid peaksid kaitsma intellektuaalomandit seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 2232/96 osutatud lõhna- ja maitseainete arendamise ja tootmisega) (3) kohaldamisel on teavitavad liikmesriigid mõne aine puhul taotlenud nende registreerimist viisil, mis kaitseks tootja intellektuaalomandi õigusi.

| (6) | Kõnealuste registri B osas loetletud ainete kaitsmine piirdub kuni viie aastaga alates teate kättesaamisele järgnevast kuupäevast. Nimetatud ajavahemik on nüüdseks lõppenud 28 aine puhul, mis tuleks seetõttu üle viia registri A ossa. |
| --- | --- |

(6)

Kõnealuste registri B osas loetletud ainete kaitsmine piirdub kuni viie aastaga alates teate kättesaamisele järgnevast kuupäevast. Nimetatud ajavahemik on nüüdseks lõppenud 28 aine puhul, mis tuleks seetõttu üle viia registri A ossa.

| (7) | Seetõttu tuleks vastavalt muuta otsust 1999/217/EÜ. |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu tuleks vastavalt muuta otsust 1999/217/EÜ.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 1999/217/EÜ lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. mai 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 299, 23.11.1996, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 84, 27.3.1999, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega 2004/357/EÜ (ELT L 113, 20.4.2004, lk 28).

2

(3)  EÜT L 127, 29.4.1998, lk 32.

3

---

LISA

Otsuse 1999/217/EÜ lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | A osa muudetakse järgmiselt:






  a) | FL-numbritega 07.191 (pentaan-2,4-dioon) ja 09.915 (propüül-4-hüdroksübensoaat) tähistatud ainete jaoks määratud tabeli read jäetakse välja. |
| --- | --- | --- |

1.

A osa muudetakse järgmiselt:

a)

FL-numbritega 07.191 (pentaan-2,4-dioon) ja 09.915 (propüül-4-hüdroksübensoaat) tähistatud ainete jaoks määratud tabeli read jäetakse välja.

| b) | Tabelisse lisatakse järgmised read:












  FL-nr | Keemiline rühm | CASi nr | Nimi | Fema nr | EINECSi nr | Sünonüümid | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 01.070 | 31 | 111-66-0 | 1-okteen | | 203-893-7 | | |
| 01.071 | 31 | 111-67-1 | 2-okteen | | 203-894-2 | | |
| 01.072 | 31 | 544-76-3 | heksadekaan | | 280-878-9 | | |
| 07.251 | 21 | 577-16-2 | metüülatsetofenoon | | | | CASi nr vastab 2-metüülatsetofenoonile |
| 01.073 | 31 | 592-99-4 | 4-okteen | | | | |
| 01.074 | 31 | 593-45-3 | oktadekaan | | 209-790-3 | | |
| 16.084 | 30 | 627-67-8 | 3-metüül-1-isopropüül | | 211-008-0 | | |
| 01.075 | 31 | 629-78-7 | heptadekaan | | 211-108-4 | | |
| 12.260 | 20 | 4131-76-4 | metüül-2-metüül-3-merkaptopropionaat | | 223-949-4 | | |
| 12.261 | 20 | 6725-64-0 | metaanditiool | | | | |
| 01.076 | 31 | 20996-35-4 | 3,7-dekadieen | | | | |
| 16.085 | 20 | 27959-66-6 | 4,4-dimetüül-1,3-oksatiaan | | | | |
| 12.262 | 20 | 29414-47-9 | (Metüültio)metaanditiool | | | | |
| 05.210 | 04 | 30390-51-3 | 4-dodetsenaal | | 250-174-9 | | |
| 05.211 | 02 | 30689-75-9 | 6-metüüloktanaal | | | | |
| 14.166 | 30 | 32536-43-9 | indool äädikhape | | | | |
| 07.252 | 05 | 33665-27-9 | 4-okteen-2-oon | | | | |
| 02.244 | 04 | 54393-36-1 | 4-okteen-1-ool | | | | |
| 10.070 | 09 | 57681-53-5 | 4-hüdroksü-2-hepteenhappe laktoon | | 260-902-7 | | |
| 05.212 | 04 | 76261-02-4 | 6-dodetsenaal | | | | |
| 05.213 | 04 | 90645-87-7 | 5-nonenaal | | | | |
| 15.124 | 29 | 103527-75-9 | 3-metüül-2-butenüültiofeen | | | Roositiofeen | |
| 05.214 | 04 | 121052-28-6 | 8-dodetsenaal | | | | |
| 05.215 | 03 | 134998-59-7 | 2,6-dekadienaal (c,c) | | | | |
| 05.216 | 03 | 134998-60-0 | 2,6-dekadienaal (t,t) | | | | |
| 12.263 | 20 | | 3-merkapto-3-metüülbutanaal; | | | | |
| 12.264 | 20 | 92585-08-5 | 4,2-tiopentanoon | | | | |
| 03.021 | 16 | 142-96-1 | dibutüüleeter | | 205-575-3 | | |

b)

Tabelisse lisatakse järgmised read:

FL-nr

Keemiline rühm

CASi nr

Nimi

Fema nr

EINECSi nr

Sünonüümid

Märkused

01.070

31

111-66-0

1-okteen

203-893-7

01.071

31

111-67-1

2-okteen

203-894-2

01.072

31

544-76-3

heksadekaan

280-878-9

07.251

21

577-16-2

metüülatsetofenoon

CASi nr vastab 2-metüülatsetofenoonile

01.073

31

592-99-4

4-okteen

01.074

31

593-45-3

oktadekaan

209-790-3

16.084

30

627-67-8

3-metüül-1-isopropüül

211-008-0

01.075

31

629-78-7

heptadekaan

211-108-4

12.260

20

4131-76-4

metüül-2-metüül-3-merkaptopropionaat

223-949-4

12.261

20

6725-64-0

metaanditiool

01.076

31

20996-35-4

3,7-dekadieen

16.085

20

27959-66-6

4,4-dimetüül-1,3-oksatiaan

12.262

20

29414-47-9

(Metüültio)metaanditiool

05.210

04

30390-51-3

4-dodetsenaal

250-174-9

05.211

02

30689-75-9

6-metüüloktanaal

14.166

30

32536-43-9

indool äädikhape

07.252

05

33665-27-9

4-okteen-2-oon

02.244

04

54393-36-1

4-okteen-1-ool

10.070

09

57681-53-5

4-hüdroksü-2-hepteenhappe laktoon

260-902-7

05.212

04

76261-02-4

6-dodetsenaal

05.213

04

90645-87-7

5-nonenaal

15.124

29

103527-75-9

3-metüül-2-butenüültiofeen

Roositiofeen

05.214

04

121052-28-6

8-dodetsenaal

05.215

03

134998-59-7

2,6-dekadienaal (c,c)

05.216

03

134998-60-0

2,6-dekadienaal (t,t)

12.263

20

3-merkapto-3-metüülbutanaal;

12.264

20

92585-08-5

4,2-tiopentanoon

03.021

16

142-96-1

dibutüüleeter

205-575-3

| 2. | B osa tabel asendatakse järgmisega:
  Määruse (EÜ) nr 2232/96 artikli 3 lõike 2 kohaldamisel teatatud lõhna- ja maitseained, mille puhul on taotletud tootjate intellektuaalomandi õiguste kaitset







  Kood | Kuupäev, mil komisjon teate kätte sai | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| CN065 | 26.1.2001 | |
| CN074 | 18.4.2003 | 6 |
| CN075 | 18.4.2003 | 6 |
| CN076 | 18.4.2003 | 6 |

2.

B osa tabel asendatakse järgmisega:

Määruse (EÜ) nr 2232/96 artikli 3 lõike 2 kohaldamisel teatatud lõhna- ja maitseained, mille puhul on taotletud tootjate intellektuaalomandi õiguste kaitset

Kood

Kuupäev, mil komisjon teate kätte sai

Märkused

CN065

26.1.2001

CN074

18.4.2003

6

CN075

18.4.2003

6

CN076

18.4.2003

6

---

| 21.5.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 128/77 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 128/77

---

KOMISJONI OTSUS,

18. mai 2005,

millega muudetakse viiendat korda otsust 2004/122/EÜ, mis käsitleb teatavaid kaitsemeetmeid seoses klassikalise lindude katkuga Põhja-Koreas

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1451 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/390/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/496/EMÜ, millega sätestatakse ühendusse kolmandatest riikidest toodavate loomade veterinaarkontrolli korraldamise põhimõtted ning muudetakse direktiive 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ ja 90/675/EMÜ, (1) eriti selle artikli 18 lõiget 7,

võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/78/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted, (2) eriti selle artikli 22 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 16. oktoobri 2000. aasta otsuses 2000/666/EÜ, milles sätestatakse muude lindude kui kodulindude impordi loomatervishoiunõuded ja veterinaarsertifikaat ning karantiinitingimused, (3) on sätestatud, et liikmesriigid võivad lubada lindude importimist rahvusvahelise episootiaameti (OIE) liikmetena loetletud kolmandatest riikidest ning et ühendusse sisenemisel peavad kõnealused linnud läbima karantiini ja testid. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 16. oktoobri 2000. aasta otsuses 2000/666/EÜ, milles sätestatakse muude lindude kui kodulindude impordi loomatervishoiunõuded ja veterinaarsertifikaat ning karantiinitingimused, (3) on sätestatud, et liikmesriigid võivad lubada lindude importimist rahvusvahelise episootiaameti (OIE) liikmetena loetletud kolmandatest riikidest ning et ühendusse sisenemisel peavad kõnealused linnud läbima karantiini ja testid.

| (2) | Korea Rahvademokraatlik Vabariik (Põhja-Korea) kinnitas klassikalise lindude katku puhangut oma territooriumil. Põhja-Korea on OIE liige ning järelikult aktsepteerivad liikmesriigid vastavalt otsusele 2000/666/EÜ niisuguste lindude importi kõnealusest riigist. Võttes arvesse võimalikke raskeid tagajärgi seoses Aasia ülejäänud osas levinud spetsiifilise klassikalise lindude katku viirusetüvega, tuleks ettevaatusabinõuna kõnealuste lindude import Põhja-Koreast peatada. |
| --- | --- |

(2)

Korea Rahvademokraatlik Vabariik (Põhja-Korea) kinnitas klassikalise lindude katku puhangut oma territooriumil. Põhja-Korea on OIE liige ning järelikult aktsepteerivad liikmesriigid vastavalt otsusele 2000/666/EÜ niisuguste lindude importi kõnealusest riigist. Võttes arvesse võimalikke raskeid tagajärgi seoses Aasia ülejäänud osas levinud spetsiifilise klassikalise lindude katku viirusetüvega, tuleks ettevaatusabinõuna kõnealuste lindude import Põhja-Koreast peatada.

| (3) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. oktoobri 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 1774/2002, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad, (4) on lubatud importida Põhja-Koreast pärit töötlemata sulgi ja suleosi. Pidades silmas haiguse praegust olukorda Põhja-Koreas, tuleks kõnealune import peatada. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. oktoobri 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 1774/2002, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad, (4) on lubatud importida Põhja-Koreast pärit töötlemata sulgi ja suleosi. Pidades silmas haiguse praegust olukorda Põhja-Koreas, tuleks kõnealune import peatada.

| (4) | Komisjoni 6. veebruari 2004. aasta otsus 2004/122/EÜ mitmes Aasia riigis esineva klassikalise lindude katkuga seotud teatavate kaitsemeetmete kohta (5) võeti vastu vastuseks klassikalise lindude katku puhkemisele mitmetes Aasia riikides. Kõnealuse otsuse artiklis 4 on sätestatud, et liikmesriigid peatavad töötlemata sulgede ja suleosade ning muude eluslindude kui kodulindude (otsuses 2000/666/EÜ määratletud tähenduses) impordi teatavatest kolmandatest riikidest. Loomade ja inimeste terviseohutuse huvides tuleks otsuse 2004/122/EÜ artiklis 4 osutatud kolmandatele riikidele lisada Põhja-Korea. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 6. veebruari 2004. aasta otsus 2004/122/EÜ mitmes Aasia riigis esineva klassikalise lindude katkuga seotud teatavate kaitsemeetmete kohta (5) võeti vastu vastuseks klassikalise lindude katku puhkemisele mitmetes Aasia riikides. Kõnealuse otsuse artiklis 4 on sätestatud, et liikmesriigid peatavad töötlemata sulgede ja suleosade ning muude eluslindude kui kodulindude (otsuses 2000/666/EÜ määratletud tähenduses) impordi teatavatest kolmandatest riikidest. Loomade ja inimeste terviseohutuse huvides tuleks otsuse 2004/122/EÜ artiklis 4 osutatud kolmandatele riikidele lisada Põhja-Korea.

| (5) | Otsust 2004/122/EÜ tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Otsust 2004/122/EÜ tuleks vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu komitee alalise arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu komitee alalise arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2004/122/EMÜ artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:

“1.   Liikmesriigid peatavad järgmiste toodete impordi Kambodžast, Hiinast, kaasa arvatud Hongkong, Indoneesiast, Laosest, Malaisiast, Põhja-Koreast, Pakistanist, Taist ja Vietnamist:

| — | töötlemata suled ja sulgede osad ning |
| --- | --- |

—

töötlemata suled ja sulgede osad ning

| — | “muud eluslinnud kui kodulinnud”, nagu on määratletud otsuses 2000/666/EÜ, kaasa arvatud linnud, kes on omanikega kaasas (lemmiklinnud).” |
| --- | --- |

—

“muud eluslinnud kui kodulinnud”, nagu on määratletud otsuses 2000/666/EÜ, kaasa arvatud linnud, kes on omanikega kaasas (lemmiklinnud).”

Artikkel 2

Liikmesriigid muudavad impordi suhtes kohaldatavaid meetmeid, et viia need käesoleva otsusega vastavusse, ning avalikustavad võetud meetmed koheselt. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18 mai 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 268, 24.9.1991, lk 56. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

1

(2)  EÜT L 24, 30.1.1998, lk 9. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 882/2004 (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1).

2

(3)  EÜT L 278, 31.10.2000, lk 26. Otsust on viimati muudetud otsusega 2002/279/EÜ (EÜT L 99, 16.4.2002, lk 17).

3

(4)  EÜT L 273, 10.10.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 416/2005 (ELT L 66, 12.3.2005, lk 10).

4

(5)  ELT L 36, 7.2.2004, lk 59. Otsust on viimati muudetud otsusega 2005/194/EÜ (ELT L 63, 10.3.2005, lk 25).

5

---