# Az Európai Unió L 120/2005

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 120 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 48. évfolyam2005. május 12. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 120

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

48. évfolyam2005. május 12.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | A Bizottság 711/2005/EK rendelete (2005. május 11.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgálóbehozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | * | A Bizottság 712/2005/EK rendelete (2005. május 11.) az állati eredetű élelmiszerekben található állatgyógyászati készítmények maximális maradékanyag-határértékeinek megállapítására szolgáló közösségi eljárás kialakításáról szóló 2377/90/EGK tanácsi rendelet I. és II. mellékletének a lazalocidra, valamint a bituminoszulfonátok ammónium- és nátriumsóira vonatkozó módosításáról (
  1
  ) | 3 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

A Bizottság 711/2005/EK rendelete (2005. május 11.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgálóbehozatali átalányértékek megállapításáról

1

*

A Bizottság 712/2005/EK rendelete (2005. május 11.) az állati eredetű élelmiszerekben található állatgyógyászati készítmények maximális maradékanyag-határértékeinek megállapítására szolgáló közösségi eljárás kialakításáról szóló 2377/90/EGK tanácsi rendelet I. és II. mellékletének a lazalocidra, valamint a bituminoszulfonátok ammónium- és nátriumsóira vonatkozó módosításáról (
  1
  )

1

3

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Bizottság |
| | * | A Bizottság határozata (2004. március 16.) a Portugál Köztársaság által az Infineon Technologies, Portugal, SA cég javára végrehajtva
  (az értesítés a C(2004) 326. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 5 |
| | * | A Bizottság Határozata (2004. október 20.) a Németország által a Kvaerner Warnow Werft javára végrehajtott állami támogatásról
  (az értesítés a C(2004) 3921. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 21 |
| | | EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG |
| | | EFTA Felügyeleti Hatóság |
| | * | Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozata 198/03/COL (2003. november 5.) az eljárási jogi és anyagi jogi szabályoknak az állami támogatások területén a kis- és középvállalkozásokra, a de minimis támogatásra és a képzési és foglalkoztatási támogatásokra vonatkozó fejezetek törlésével 40. alkalommal történő módosításáról | 39 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

*

A Bizottság határozata (2004. március 16.) a Portugál Köztársaság által az Infineon Technologies, Portugal, SA cég javára végrehajtva
  (az értesítés a C(2004) 326. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2004) 326. számú dokumentummal történt)

1

5

*

A Bizottság Határozata (2004. október 20.) a Németország által a Kvaerner Warnow Werft javára végrehajtott állami támogatásról
  (az értesítés a C(2004) 3921. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2004) 3921. számú dokumentummal történt)

1

21

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

EFTA Felügyeleti Hatóság

*

Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozata 198/03/COL (2003. november 5.) az eljárási jogi és anyagi jogi szabályoknak az állami támogatások területén a kis- és középvállalkozásokra, a de minimis támogatásra és a képzési és foglalkoztatási támogatásokra vonatkozó fejezetek törlésével 40. alkalommal történő módosításáról

de minimis

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 12.5.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 120/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 120/1

---

A BIZOTTSÁG 711/2005/EK RENDELETE

(2005. május 11.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgálóbehozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. május 12-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. május 11-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb az 1947/2002/EK rendelettel (HL L 299., 2002.11.1., 17. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2005. május 11-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | 052 | 133,9 |
| 204 | 89,5 |
| 212 | 122,7 |
| 999 | 115,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 90,0 |
| 204 | 64,6 |
| 999 | 77,3 |
| 0709 90 70 | 052 | 89,4 |
| 204 | 35,2 |
| 999 | 62,3 |
| 0805 10 20 | 052 | 44,2 |
| 204 | 43,8 |
| 212 | 58,6 |
| 220 | 49,1 |
| 388 | 70,8 |
| 400 | 50,3 |
| 624 | 55,9 |
| 999 | 53,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 49,5 |
| 388 | 62,9 |
| 528 | 65,0 |
| 624 | 58,3 |
| 999 | 58,9 |
| 0808 10 80 | 388 | 97,4 |
| 400 | 137,7 |
| 404 | 124,6 |
| 508 | 71,9 |
| 512 | 72,5 |
| 524 | 63,3 |
| 528 | 69,3 |
| 720 | 68,0 |
| 804 | 101,3 |
| 999 | 89,6 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

052

133,9

204

89,5

212

122,7

999

115,4

0707 00 05

052

90,0

204

64,6

999

77,3

0709 90 70

052

89,4

204

35,2

999

62,3

0805 10 20

052

44,2

204

43,8

212

58,6

220

49,1

388

70,8

400

50,3

624

55,9

999

53,2

0805 50 10

052

49,5

388

62,9

528

65,0

624

58,3

999

58,9

0808 10 80

388

97,4

400

137,7

404

124,6

508

71,9

512

72,5

524

63,3

528

69,3

720

68,0

804

101,3

999

89,6

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 2081/2003/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 12.5.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 120/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 120/3

---

A BIZOTTSÁG 712/2005/EK RENDELETE

(2005. május 11.)

az állati eredetű élelmiszerekben található állatgyógyászati készítmények maximális maradékanyag-határértékeinek megállapítására szolgáló közösségi eljárás kialakításáról szóló 2377/90/EGK tanácsi rendelet I. és II. mellékletének a lazalocidra, valamint a bituminoszulfonátok ammónium- és nátriumsóira vonatkozó módosításáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az állati eredetű élelmiszerekben található állatgyógyászati készítmények maximális maradékanyag-határértékeinek megállapítására szolgáló közösségi eljárás kialakításáról szóló, 1990. június 26-i 2377/90/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. és 3. cikkére és 4. cikkének harmadik albekezdésére,

tekintettel az Európai Gyógyszerügynökségnek az Állatgyógyászati Készítmények Értékelő Bizottsága által megfogalmazott véleményeire,

mivel:

| (1) | Minden olyan farmakológiai hatóanyagot, amelyet a Közösségen belül élelmiszertermelő állatokon történő alkalmazásra szánt állatgyógyászati készítményekben használnak fel, a 2377/90/EGK rendelettel összhangban értékelni kell. |
| --- | --- |

(1)

Minden olyan farmakológiai hatóanyagot, amelyet a Közösségen belül élelmiszertermelő állatokon történő alkalmazásra szánt állatgyógyászati készítményekben használnak fel, a 2377/90/EGK rendelettel összhangban értékelni kell.

| (2) | A lazalocidot az I. mellékletbe a szárnyasokra vonatkozóan be kell vezetni, kivéve azokat az állatokat, amelyek tojását emberi fogyasztás céljából állítják elő. |
| --- | --- |

(2)

A lazalocidot az I. mellékletbe a szárnyasokra vonatkozóan be kell vezetni, kivéve azokat az állatokat, amelyek tojását emberi fogyasztás céljából állítják elő.

| (3) | A bituminoszulfonátok ammónium- és nátriumsóit a II. mellékletbe minden élelmiszertermelő emlős fajra vonatkozóan bevezették, kivéve azokat az állatokat, amelyek tejét emberi fogyasztás céljából állítják elő. Ezekre az anyagokra vonatkozóan a bejegyzést ki kell terjeszteni a tejelő szarvasmarhákra is. |
| --- | --- |

(3)

A bituminoszulfonátok ammónium- és nátriumsóit a II. mellékletbe minden élelmiszertermelő emlős fajra vonatkozóan bevezették, kivéve azokat az állatokat, amelyek tejét emberi fogyasztás céljából állítják elő. Ezekre az anyagokra vonatkozóan a bejegyzést ki kell terjeszteni a tejelő szarvasmarhákra is.

| (4) | A 2377/90/EGK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

A 2377/90/EGK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Megfelelő időtartamot kell engedélyezni e rendelet alkalmazhatósága előtt annak érdekében, hogy a tagállamok számára lehetővé váljon a rendeletre való tekintettel az esetleg szükséges kiigazítások elvégzése az állatgyógyászati készítmények közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (2) megfelelően kiadott, az érintett állatgyógyászati termékek piacra történő bevezetésére irányuló engedélyekben azért, hogy figyelembe vegyék e rendelet rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(5)

Megfelelő időtartamot kell engedélyezni e rendelet alkalmazhatósága előtt annak érdekében, hogy a tagállamok számára lehetővé váljon a rendeletre való tekintettel az esetleg szükséges kiigazítások elvégzése az állatgyógyászati készítmények közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/82/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (2) megfelelően kiadott, az érintett állatgyógyászati termékek piacra történő bevezetésére irányuló engedélyekben azért, hogy figyelembe vegyék e rendelet rendelkezéseit.

| (6) | Az e rendeletben meghatározott intézkedések összhangban állnak az Állatgyógyászati Készítmények Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben meghatározott intézkedések összhangban állnak az Állatgyógyászati Készítmények Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2377/90/EGK rendelet I. és II. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2005. július 11-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. május 11-én.

a Bizottság részéről

Günter VERHEUGEN

alelnök

---

(1)  HL L 224., 1990.8.18., 1. o. A legutóbb a 75/2005/EK bizottsági rendelettel (HL L 15., 2005.1.19., 3. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 311., 2001.11.28., 1. o. A legutóbb a 2004/28/EK irányelvvel (HL L 136., 2004.4.30., 58. o.) módosított irányelv.

2

---

MELLÉKLET

A.   A 2377/90/EGK rendelet I. melléklete a következő anyaggal (anyagokkal) egészül ki

2.   Paraziták elleni hatóanyagok

2.4.   Protozoonok elleni hatóanyagok

2.4.4.   Ionofórok

| Farmakológiailag aktív anyag(ok) | Markermaradvány | Állatfajok | MRL-ek | Célszövetek |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „Lazalocid | Lazalocid A | Szárnyasok (1) | 20 μg/kg | Izom |
| 100 μg/kg | Bőr + zsír |
| 100 μg/kg | Máj |
| 50 μg/kg | Vese |

Farmakológiailag aktív anyag(ok)

Markermaradvány

Állatfajok

MRL-ek

Célszövetek

„Lazalocid

Lazalocid A

Szárnyasok (1)

20 μg/kg

Izom

100 μg/kg

Bőr + zsír

100 μg/kg

Máj

50 μg/kg

Vese

B.   A 2377/90/EGK rendelet II. melléklete a következő anyaggal (anyagokkal) egészül ki

2.   Szerves vegyületek

| Farmakológiailag aktív anyag(ok) | Állatfajok |
| --- | --- |
| „Bituminoszulfonátok, ammónium- és nátriumsók | Minden élelmiszertermelő emlős faj (2) |

Farmakológiailag aktív anyag(ok)

Állatfajok

„Bituminoszulfonátok, ammónium- és nátriumsók

Minden élelmiszertermelő emlős faj (2)

---

(1)  Nem alkalmazandó azoknál az állatoknál, amelyek tojását emberi fogyasztás céljából állítják elő.”

1

(2)  Kizárólag helyi alkalmazásra.”

2

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

| 12.5.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 120/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 120/5

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2004. március 16.)

a Portugál Köztársaság által az Infineon Technologies, Portugal, SA cég javára végrehajtva

(az értesítés a C(2004) 326. számú dokumentummal történt)

(Csak a portugál nyelvű szöveg hiteles)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/373/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

Felhívva az érdekelt feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket a fent hivatkozott rendelkezéseknek megfelelően (1),

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | Portugália 2002. december 23-i keltezésű, 2003. január 3-án regisztrált levelében értesített arról a szándékáról, hogy a regionális nagyberuházásokra szánt több szektorra kiterjedő támogatási rendszer (2) (a továbbiakban „Multiszektoriális támogatási keret”) keretén belül, az Infineon Technologies – Fabrico de Semicondutores, Portugal, SA félvezetőgyártó (a továbbiakban „Infineon Portugal”) számára beruházási támogatást juttat. A tervezett támogatás N 1/03 számon került bejegyzésre. |
| --- | --- |

(1)

Portugália 2002. december 23-i keltezésű, 2003. január 3-án regisztrált levelében értesített arról a szándékáról, hogy a regionális nagyberuházásokra szánt több szektorra kiterjedő támogatási rendszer (2) (a továbbiakban „Multiszektoriális támogatási keret”) keretén belül, az Infineon Technologies – Fabrico de Semicondutores, Portugal, SA félvezetőgyártó (a továbbiakban „Infineon Portugal”) számára beruházási támogatást juttat. A tervezett támogatás N 1/03 számon került bejegyzésre.

| (2) | A Bizottság a levél átvételét 2003. január 15-i dátummal igazolta. A Bizottság 2003. január 17-i levelében tájékoztatta Portugáliát, hogy az értesítést hiányosnak tekinti, és azzal kapcsolatban több megválaszolandó kérdés merül fel. A Bizottság sürgető levelét követően Portugália 2003. május 6-i, a rákövetkező napon regisztrált levelében kiegészítő adatokat nyújtott be. A Bizottság 2003. július 9-i levelében (C(2003) 2004. végleges) tájékoztatta Portugáliát arról a döntéséről, hogy a segéllyel kapcsolatosan az EK-Szerződés 88. cikkének 2. bekezdése értelmében eljárást kezdeményeznek. A Bizottságnak az eljárás kezdeményezéséről hozott döntése az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3) került nyilvánosságra. A Bizottság felhívta az érdekelt feleket, nyújtsák be a támogatás mértékére vonatkozó észrevételeiket. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a levél átvételét 2003. január 15-i dátummal igazolta. A Bizottság 2003. január 17-i levelében tájékoztatta Portugáliát, hogy az értesítést hiányosnak tekinti, és azzal kapcsolatban több megválaszolandó kérdés merül fel. A Bizottság sürgető levelét követően Portugália 2003. május 6-i, a rákövetkező napon regisztrált levelében kiegészítő adatokat nyújtott be. A Bizottság 2003. július 9-i levelében (C(2003) 2004. végleges) tájékoztatta Portugáliát arról a döntéséről, hogy a segéllyel kapcsolatosan az EK-Szerződés 88. cikkének 2. bekezdése értelmében eljárást kezdeményeznek. A Bizottságnak az eljárás kezdeményezéséről hozott döntése az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3) került nyilvánosságra. A Bizottság felhívta az érdekelt feleket, nyújtsák be a támogatás mértékére vonatkozó észrevételeiket.

| (3) | Portugália 2003. augusztus 6-i keltezésű 2531. számú (2003. augusztus 13-án regisztrált) valamint 2003. augusztus 7-i keltezésű 2540. számú (2003. augusztus 19-én regisztrált) leveleiben benyújtotta az eljárás kezdeményezésére adott válaszát. |
| --- | --- |

(3)

Portugália 2003. augusztus 6-i keltezésű 2531. számú (2003. augusztus 13-án regisztrált) valamint 2003. augusztus 7-i keltezésű 2540. számú (2003. augusztus 19-én regisztrált) leveleiben benyújtotta az eljárás kezdeményezésére adott válaszát.

| (4) | A Bizottsághoz négy érdekelt féltől érkeztek be észrevételek, amelyeket továbbított Portugáliának, aki élt a lehetőséggel, hogy azokat megválaszolja. Válaszait a 825. számú 2003. december 15-i keltezésű (2003. december 23-án regisztrált) levelében küldte el. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottsághoz négy érdekelt féltől érkeztek be észrevételek, amelyeket továbbított Portugáliának, aki élt a lehetőséggel, hogy azokat megválaszolja. Válaszait a 825. számú 2003. december 15-i keltezésű (2003. december 23-án regisztrált) levelében küldte el.

II.   ESETLEÍRÁS

1.   A kedvezményezett

| (5) | Az Infineon Portugal az Infineon Technologies, NV 100 %-os tulajdonában lévő leányvállalata, amelyet viszont az Infineon Technologies AG (a továbbiakban: „Infineon”) ellenőriz. Az Infineon egy nagy nemzetközi csoport anyavállalata, amely négy főbb területen érdekelt: vezetékes kommunikáció, mobiltelefóniához biztonsági megoldások, számítógép-memóriák, valamint autóipar és ipar. Az Infineont 2000 márciusában vitték tőzsdére; a vállalat a Siemens AG spin-off cége, félvezetőkkel is foglalkozik. |
| --- | --- |

(5)

Az Infineon Portugal az Infineon Technologies, NV 100 %-os tulajdonában lévő leányvállalata, amelyet viszont az Infineon Technologies AG (a továbbiakban: „Infineon”) ellenőriz. Az Infineon egy nagy nemzetközi csoport anyavállalata, amely négy főbb területen érdekelt: vezetékes kommunikáció, mobiltelefóniához biztonsági megoldások, számítógép-memóriák, valamint autóipar és ipar. Az Infineont 2000 márciusában vitték tőzsdére; a vállalat a Siemens AG spin-off cége, félvezetőkkel is foglalkozik.

| (6) | Az Infineon Portugal számítógépes memóriákban érdekelt, azokhoz félvezetőket gyárt és forgalmaz. Az Infineon Portugal „back-end” (háttéripari) termelőegység, 64MB-os, 128MB-os és 256MB-os DRAM (Dynamic Random Access Memory) memóriák összeszerelésével, végtesztelésével és csomagolásával foglalkozik. A portugál hatóságok szerint az Infineon Portugáliában működő létesítményei jelentik az egyetlen európai „back-end” termelőegységet a DRAM-gyártó ágazatban. |
| --- | --- |

(6)

Az Infineon Portugal számítógépes memóriákban érdekelt, azokhoz félvezetőket gyárt és forgalmaz. Az Infineon Portugal „back-end” (háttéripari) termelőegység, 64MB-os, 128MB-os és 256MB-os DRAM (Dynamic Random Access Memory) memóriák összeszerelésével, végtesztelésével és csomagolásával foglalkozik. A portugál hatóságok szerint az Infineon Portugáliában működő létesítményei jelentik az egyetlen európai „back-end” termelőegységet a DRAM-gyártó ágazatban.

| (7) | Portugália az Infineon üzleti forgalmáról és munkahelyeinek számáról az alábbi adatokat szolgáltatta, világpiaci, EGT szerinti és portugáliai adatok szerinti:
  1. táblázat
  Üzleti forgalmi adatok











  (millió EUR-ban) |
| --- | --- |
| | Világpiac | Európai Gazdasági Térség | Portugália |
| Üzleti forgalom | Munkahelyek | Üzleti forgalom | Munkahelyek | Üzleti forgalom | Munkahelyek |
| 1998 | 3 178 | 21 861 | 1 861 | 14 401 | [...] (4) |
| 1999 | 4 237 | 24 541 | 2 444 | 15 695 |
| 2000 | 7 283 | 29 166 | 3 259 | 17 656 |
| 2001 | 5 671 | 33 813 | 3 005 | 21 821 |
| 2002 | 5 207 | 30 423 | 2 395 | 20 306 |

(7)

Portugália az Infineon üzleti forgalmáról és munkahelyeinek számáról az alábbi adatokat szolgáltatta, világpiaci, EGT szerinti és portugáliai adatok szerinti:

1. táblázat

Üzleti forgalmi adatok

(millió EUR-ban)

Világpiac

Európai Gazdasági Térség

Portugália

Üzleti forgalom

Munkahelyek

Üzleti forgalom

Munkahelyek

Üzleti forgalom

Munkahelyek

1998

3 178

21 861

1 861

14 401

[...] (4)

1999

4 237

24 541

2 444

15 695

2000

7 283

29 166

3 259

17 656

2001

5 671

33 813

3 005

21 821

2002

5 207

30 423

2 395

20 306

2.   A projekt

| (8) | A beruházási projekt helyszíne Vila do Conde helység (Grande Porto területén). Erre az övezetre vonatkozik az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja, amely az új beruházások támogatására engedélyezett maximális támogatás mértékét nagyvállalatokra vonatkozóan 32 % nettó értékben állapítja meg. |
| --- | --- |

(8)

A beruházási projekt helyszíne Vila do Conde helység (Grande Porto területén). Erre az övezetre vonatkozik az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) pontja, amely az új beruházások támogatására engedélyezett maximális támogatás mértékét nagyvállalatokra vonatkozóan 32 % nettó értékben állapítja meg.

| (9) | A projekt végrehajtása 2000 júniusában kezdődött, és 2003 szeptemberében fejeződött be. A beruházás célja a vállalat versenyképességének növelése volt, azon elgondolás alapján, hogy a 16 és 64 MB-os memóriák gyártását kibővítik a 256 és 512 MB-os memóriák gyártásával. Ezenkívül, a vállalat bevezette az úgynevezett „board on chip” technológiát (a memóriachipek beágyazásának új formája), amely növelte a végtermék értékét. Az Infineon Portugál új terméket dobott piacra, a „Chip Sized Package”-et, amely egy lekicsinyített méretű memóriatípus. |
| --- | --- |

(9)

A projekt végrehajtása 2000 júniusában kezdődött, és 2003 szeptemberében fejeződött be. A beruházás célja a vállalat versenyképességének növelése volt, azon elgondolás alapján, hogy a 16 és 64 MB-os memóriák gyártását kibővítik a 256 és 512 MB-os memóriák gyártásával. Ezenkívül, a vállalat bevezette az úgynevezett „board on chip” technológiát (a memóriachipek beágyazásának új formája), amely növelte a végtermék értékét. Az Infineon Portugál új terméket dobott piacra, a „Chip Sized Package”-et, amely egy lekicsinyített méretű memóriatípus.

| (10) | A beruházási projekt megvalósítása előtt az Infineon Portugál hetente mintegy 2 millió chipet termelt. A projekt befejezését követően termelési kapacitása heti 5 millió chipre nőtt. A projekt megvalósításának köszönhetően 150 %-os kapacitásnövekedést könyvelhet el. |
| --- | --- |

(10)

A beruházási projekt megvalósítása előtt az Infineon Portugál hetente mintegy 2 millió chipet termelt. A projekt befejezését követően termelési kapacitása heti 5 millió chipre nőtt. A projekt megvalósításának köszönhetően 150 %-os kapacitásnövekedést könyvelhet el.

| (11) | A portugál hatóságok szerint, az Infineon a félvezetők piacán 3,5 %-os, a DRAM-ok piacán pedig 12,8 %-os részesedést tudhat a magáénak. (az adatok 2002-re vonatkoznak). |
| --- | --- |

(11)

A portugál hatóságok szerint, az Infineon a félvezetők piacán 3,5 %-os, a DRAM-ok piacán pedig 12,8 %-os részesedést tudhat a magáénak. (az adatok 2002-re vonatkoznak).

| (12) | Az elszámolható beruházási költségek összességükben 141 036 103 EUR-t tesznek ki (2002-es értéken). A projekt költségeinek csoportosítását a következő táblázat mutatja be
  2. táblázat











  (EUR-ban) |
| --- | --- |
| | Összköltség | Elszámolható költségek |
| | 2000 | 2001 | 2002 | 2000 | 2001 | 2002 |
| [...] (5) |
| ÖSSZESEN | 141 472 781 | 141 036 103 |

(12)

Az elszámolható beruházási költségek összességükben 141 036 103 EUR-t tesznek ki (2002-es értéken). A projekt költségeinek csoportosítását a következő táblázat mutatja be

2. táblázat

(EUR-ban)

Összköltség

Elszámolható költségek

2000

2001

2002

2000

2001

2002

[...] (5)

ÖSSZESEN

141 472 781

141 036 103

| (13) | A Portugál hatóságok szerint a projekt végrehajtása közvetlenül 252 új munkahely, közvetve pedig újabb 30 munkahely létrejöttét eredményezte a régióban. Ezenkívül, Portugália megítélése szerint a projekt biztosította 596 munkahely megtartását, amely az Infineon Portugal cégnél meglévő összes munkahelyek számának felel meg. |
| --- | --- |

(13)

A Portugál hatóságok szerint a projekt végrehajtása közvetlenül 252 új munkahely, közvetve pedig újabb 30 munkahely létrejöttét eredményezte a régióban. Ezenkívül, Portugália megítélése szerint a projekt biztosította 596 munkahely megtartását, amely az Infineon Portugal cégnél meglévő összes munkahelyek számának felel meg.

3.   A támogatási intézkedések

| (14) | A portugál hatóságok tájékoztatása szerint a kedvezményezett 1999 áprilisában állami támogatásért folyamodott. Ez a támogatás az N 667/99 (6) rendszer keretén belül odaítélt kölcsönből, valamint az N 97/99 (7) keretén belül engedélyezett fiskális ösztönzőből áll. |
| --- | --- |

(14)

A portugál hatóságok tájékoztatása szerint a kedvezményezett 1999 áprilisában állami támogatásért folyamodott. Ez a támogatás az N 667/99 (6) rendszer keretén belül odaítélt kölcsönből, valamint az N 97/99 (7) keretén belül engedélyezett fiskális ösztönzőből áll.

| (15) | A kölcsön teljes összege 56 414 441 EUR-t tesz ki és kamatmentes. 2005-ben egy 42 310 831 EUR-t kitevő összeg kerül átalakításra nem visszatérítendő támogatássá. A kölcsön fennmaradó része, azaz 14 103 610 EUR 8 részletben kerül visszatérítésre egyenlő havi részletekben (a 2005 és 2008 közötti időszakban). Ezt a kölcsönt a portugál hatóságok 2001. november 21-én hagyták jóvá, és jelen időpontig semmilyen összeg nem került kifizetésre. |
| --- | --- |

(15)

A kölcsön teljes összege 56 414 441 EUR-t tesz ki és kamatmentes. 2005-ben egy 42 310 831 EUR-t kitevő összeg kerül átalakításra nem visszatérítendő támogatássá. A kölcsön fennmaradó része, azaz 14 103 610 EUR 8 részletben kerül visszatérítésre egyenlő havi részletekben (a 2005 és 2008 közötti időszakban). Ezt a kölcsönt a portugál hatóságok 2001. november 21-én hagyták jóvá, és jelen időpontig semmilyen összeg nem került kifizetésre.

| (16) | Ezenkívül az Infineon Portugal fiskális ösztönzőket fog élvezni 20 450 235 EUR mértékéig. Ezek az ösztönzők a bejelentett beruházás eredményeként jelentkező anyagi haszon vonatkozásában a személyek kollektív teljesítményére megállapított adóterhek alóli mentesség formájában jelennek majd meg. Az Infineon a fiskális ösztönzőt előreláthatólag a következő naptári ütemezés szerint fogja felhasználni: 795 000 EUR-t 2004-ben, 1 327 000 EUR-t 2005-ben, 15 331 235 EUR-t 2006-ban, 1 462 000 EUR-t 2007-ben és 1 535 000 EUR-t 2008-ban. A portugál hatóságok hangsúlyozták, hogy a fent említett fiskális ösztönző teljes keretösszegét semmiféleképpen sem fogják túllépni. Ezeket az ösztönzőket a portugál hatóságok 2000. június 12-én hagyták jóvá. |
| --- | --- |

(16)

Ezenkívül az Infineon Portugal fiskális ösztönzőket fog élvezni 20 450 235 EUR mértékéig. Ezek az ösztönzők a bejelentett beruházás eredményeként jelentkező anyagi haszon vonatkozásában a személyek kollektív teljesítményére megállapított adóterhek alóli mentesség formájában jelennek majd meg. Az Infineon a fiskális ösztönzőt előreláthatólag a következő naptári ütemezés szerint fogja felhasználni: 795 000 EUR-t 2004-ben, 1 327 000 EUR-t 2005-ben, 15 331 235 EUR-t 2006-ban, 1 462 000 EUR-t 2007-ben és 1 535 000 EUR-t 2008-ban. A portugál hatóságok hangsúlyozták, hogy a fent említett fiskális ösztönző teljes keretösszegét semmiféleképpen sem fogják túllépni. Ezeket az ösztönzőket a portugál hatóságok 2000. június 12-én hagyták jóvá.

| (17) | A következő táblázat a fent említett intézkedések általi támogatás mértékét foglalja össze:
  3. táblázat








  (EUR-ban) |
| --- | --- |
| Ösztönző | Névleges ösztönző | ESB ösztönző | ESL ösztönző |
| Visszatérítendő kölcsön | 14 103 610 (8) | 5 074 471 | 3 673 917 |
| Vissza nem térítendő szubvenció | 42 310 831 | 32 068 350 | 23 217 486 |
| Fiskális ösztönzők | 20 450 235 | 14 612 896 | 14 612 896 |
| ÖSSZESEN | 76 864 676 | 51 755 717 | 41 504 299 |

(17)

A következő táblázat a fent említett intézkedések általi támogatás mértékét foglalja össze:

3. táblázat

(EUR-ban)

Ösztönző

Névleges ösztönző

ESB ösztönző

ESL ösztönző

Visszatérítendő kölcsön

14 103 610 (8)

5 074 471

3 673 917

Vissza nem térítendő szubvenció

42 310 831

32 068 350

23 217 486

Fiskális ösztönzők

20 450 235

14 612 896

14 612 896

ÖSSZESEN

76 864 676

51 755 717

41 504 299

| (18) | Az ESB és az ESL kiszámítása a következő adatok alapján történt:






  a) | A beruházás kezdetének időpontjára (2000 júniusa) vonatkozó támogatási összeg leszámítolásához használt referenciahányados, amelyet a visszatérítendő kölcsön kamatfizetésének kapcsán adódó megtakarítások kiszámításánál is alkalmaztak, 5,70 %-os mértékű, amely megfelel a 2000-ben Portugáliában alkalmazandó rátának. |
| --- | --- | --- |

(18)

Az ESB és az ESL kiszámítása a következő adatok alapján történt:

a)

A beruházás kezdetének időpontjára (2000 júniusa) vonatkozó támogatási összeg leszámítolásához használt referenciahányados, amelyet a visszatérítendő kölcsön kamatfizetésének kapcsán adódó megtakarítások kiszámításánál is alkalmaztak, 5,70 %-os mértékű, amely megfelel a 2000-ben Portugáliában alkalmazandó rátának.

| b) | Az intézkedések bruttó támogatás egyenértékesét (ESB) úgy számították ki, hogy a támogatási összegeket leszámítolták a 2000 júniusára vonatkozó nominálisan kifejezett pénzügyi mozgásokból. |
| --- | --- |

b)

Az intézkedések bruttó támogatás egyenértékesét (ESB) úgy számították ki, hogy a támogatási összegeket leszámítolták a 2000 júniusára vonatkozó nominálisan kifejezett pénzügyi mozgásokból.

| c) | Az intézkedések nettó értékben számolt támogatás egyenértékesének (ESL) kiszámítása a Portugália számára a regionális segélyprogramokban előirányzott átváltási ráta alapján történt, ESL = ESB x (1 27,6 %), a portugál hatóságok kérésének megfelelően. |
| --- | --- |

c)

Az intézkedések nettó értékben számolt támogatás egyenértékesének (ESL) kiszámítása a Portugália számára a regionális segélyprogramokban előirányzott átváltási ráta alapján történt, ESL = ESB x (1 27,6 %), a portugál hatóságok kérésének megfelelően.

A támogatás nettó mértéke (támogatási összeg ESL-ben/globális elszámolható költségek) így 29,4 %-ot tesz ki (41 504 299 EUR/141 036 103 EUR).

4.   A formális vizsgálati eljárás kezdeményezésének indokai

| (19) | 2003. július 9-én a Bizottság tájékoztatta Portugáliát arról a döntéséről, hogy az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerint formális vizsgálati eljárást kezdeményez a tervezett állami támogatással kapcsolatban. A Bizottság a következő kételyeinek adott kifejezést:






  a) | a vállalat regionális beruházási támogatásokra való jogosultsága az Infineon Portugal pénzügyi lehetőségeinek tükrében; |
| --- | --- | --- |

(19)

2003. július 9-én a Bizottság tájékoztatta Portugáliát arról a döntéséről, hogy az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerint formális vizsgálati eljárást kezdeményez a tervezett állami támogatással kapcsolatban. A Bizottság a következő kételyeinek adott kifejezést:

a)

a vállalat regionális beruházási támogatásokra való jogosultsága az Infineon Portugal pénzügyi lehetőségeinek tükrében;

| b) | vajon a kedvezményezett pénzügyi támogatásra vonatkozó kérelmének benyújtása megelőzte-e a projekt végrehajtását és hogy a támogatást akkorra már kifizették-e; |
| --- | --- |

b)

vajon a kedvezményezett pénzügyi támogatásra vonatkozó kérelmének benyújtása megelőzte-e a projekt végrehajtását és hogy a támogatást akkorra már kifizették-e;

| c) | a Portugália által benyújtott, ESL-re és a támogatás mértékére vonatkozó számítások; |
| --- | --- |

c)

a Portugália által benyújtott, ESL-re és a támogatás mértékére vonatkozó számítások;

| d) | a „Multiszektoriális támogatási keret” alapján engedélyezendő támogatás maximális mértékére vonatkozó különböző csökkentő tényezők alkalmazása, nevezetesen a versenytényező (T) és a tőke-munka tényező (I). A Bizottság nem rendelkezett a piaci jellemzők konkrét formában történő meghatározásához szükséges megbízható információkkal, így nem zárható ki annak lehetősége, hogy az ágazat abszolút vagy relatív hanyatló helyzetben van. A Bizottság kifejezte az iránti kételyeit is, hogy a portugáliai gyárban valamennyi meglévő munkahely megőrzése a beruházási projektnek köszönhető. |
| --- | --- |

d)

a „Multiszektoriális támogatási keret” alapján engedélyezendő támogatás maximális mértékére vonatkozó különböző csökkentő tényezők alkalmazása, nevezetesen a versenytényező (T) és a tőke-munka tényező (I). A Bizottság nem rendelkezett a piaci jellemzők konkrét formában történő meghatározásához szükséges megbízható információkkal, így nem zárható ki annak lehetősége, hogy az ágazat abszolút vagy relatív hanyatló helyzetben van. A Bizottság kifejezte az iránti kételyeit is, hogy a portugáliai gyárban valamennyi meglévő munkahely megőrzése a beruházási projektnek köszönhető.

III.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÁLTAL BENYÚJTOTT ÉSZREVÉTELEK

| (20) | A Bizottsághoz négy érdekelt féltől érkeztek be észrevételek: egy „back-end” (háttéripari) termelési folyamatok fejlesztésével foglalkozó kutatóintézettől, a Portugál-Német Kereskedelmi Kamarától, egy új technológiák fejlesztésével foglalkozó portugál intézettől, és az Infineon egyik versenytársát képviselő ügyvédi irodától. Az észrevételeket 2003. november 10-i levélben továbbították Portugáliának, amelyekre a portugál hatóságok 2003. december 15-i levelükben küldték el válaszukat. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottsághoz négy érdekelt féltől érkeztek be észrevételek: egy „back-end” (háttéripari) termelési folyamatok fejlesztésével foglalkozó kutatóintézettől, a Portugál-Német Kereskedelmi Kamarától, egy új technológiák fejlesztésével foglalkozó portugál intézettől, és az Infineon egyik versenytársát képviselő ügyvédi irodától. Az észrevételeket 2003. november 10-i levélben továbbították Portugáliának, amelyekre a portugál hatóságok 2003. december 15-i levelükben küldték el válaszukat.

| (21) | Három érdekelt fél a támogatás mellett foglalt állást. Hangsúlyozták, mennyire fontos, különösen a DRAM-ot felhasználó lefelé ívelő ágazatok számára, a DRAM memóriák európai back-end (háttéripari technológia) gyártásának fenntartása. Azokra az előnyökre is hivatkoztak, amelyeket a magas hozzáadott értéket teremtő iparágak jelenléte a portugál gazdaság számára jelent. Utaltak az Infineon Portugal és a portugál egyetemek közötti pozitív együttműködésre, nevezetesen a kutatási programok terén. Véleményük szerint fontos, hogy az EU elősegítse az ilyen típusú beruházást, amely vonzza a nagyon innovatív kis- és középvállalkozásokat, megakadályozva ezáltal, hogy ezek a vállalkozások áthelyezzék működési területüket olyan ázsiai országokba, ahol jelentős állami támogatásokat kapnak. |
| --- | --- |

(21)

Három érdekelt fél a támogatás mellett foglalt állást. Hangsúlyozták, mennyire fontos, különösen a DRAM-ot felhasználó lefelé ívelő ágazatok számára, a DRAM memóriák európai back-end (háttéripari technológia) gyártásának fenntartása. Azokra az előnyökre is hivatkoztak, amelyeket a magas hozzáadott értéket teremtő iparágak jelenléte a portugál gazdaság számára jelent. Utaltak az Infineon Portugal és a portugál egyetemek közötti pozitív együttműködésre, nevezetesen a kutatási programok terén. Véleményük szerint fontos, hogy az EU elősegítse az ilyen típusú beruházást, amely vonzza a nagyon innovatív kis- és középvállalkozásokat, megakadályozva ezáltal, hogy ezek a vállalkozások áthelyezzék működési területüket olyan ázsiai országokba, ahol jelentős állami támogatásokat kapnak.

| (22) | Az Infineon versenytársát képviselő ügyvédi iroda a támogatás ellen foglalt állást. Azzal érvelt, hogy az Infineon-csoportnak nehézségei vannak, ezért nem jogosult regionális támogatásra. Azt is állította, hogy a DRAM-piac strukturális kapacitástöbbletet mutat és, hogy amennyiben a Bizottság jóváhagyná a támogatást, annak összegét a piaci verseny törvénytelen torzításának elkerülése végett jelentős mértékben csökkenteni kellene. Végezetül érvként hozta fel, hogy ha a Bizottság a tervezett támogatás összegének csökkentését határozná el, Portugáliának a bejelentés közzétételétől számított 10 hónap eltelte után új bejelentést kellene tennie, miután a piaci feltételek már megváltoztak. |
| --- | --- |

(22)

Az Infineon versenytársát képviselő ügyvédi iroda a támogatás ellen foglalt állást. Azzal érvelt, hogy az Infineon-csoportnak nehézségei vannak, ezért nem jogosult regionális támogatásra. Azt is állította, hogy a DRAM-piac strukturális kapacitástöbbletet mutat és, hogy amennyiben a Bizottság jóváhagyná a támogatást, annak összegét a piaci verseny törvénytelen torzításának elkerülése végett jelentős mértékben csökkenteni kellene. Végezetül érvként hozta fel, hogy ha a Bizottság a tervezett támogatás összegének csökkentését határozná el, Portugáliának a bejelentés közzétételétől számított 10 hónap eltelte után új bejelentést kellene tennie, miután a piaci feltételek már megváltoztak.

IV.   A PORTUGÁLIA ÁLTAL BENYÚJTOTT VÁLASZOK

| (23) | Portugália a formális vizsgálat kezdeményezésével kapcsolatos észrevételeiben bizonyító erejű dokumentumokat nyújtott be annak a ténynek az alátámasztására, hogy a támogatásra vonatkozó kérelmének benyújtása megelőzte a projekt végrehajtásának kezdetét (a kedvezményezett 1999. áprilisi, a portugál kormányhoz intézett levele, amelyben a beruházás iránti pénzügyi támogatási kérelme szerepelt). Benyújtott olyan dokumentumokat is, amelyek tévedhetetlenül bizonyítják, hogy a támogatást még nem fizették ki (az Infineon Portugal hivatalos könyvvizsgálóinak nyilatkozata, a Portugál Beruházási Ügynökség nyilatkozata és a Pénzügyminisztérium nyilatkozata). |
| --- | --- |

(23)

Portugália a formális vizsgálat kezdeményezésével kapcsolatos észrevételeiben bizonyító erejű dokumentumokat nyújtott be annak a ténynek az alátámasztására, hogy a támogatásra vonatkozó kérelmének benyújtása megelőzte a projekt végrehajtásának kezdetét (a kedvezményezett 1999. áprilisi, a portugál kormányhoz intézett levele, amelyben a beruházás iránti pénzügyi támogatási kérelme szerepelt). Benyújtott olyan dokumentumokat is, amelyek tévedhetetlenül bizonyítják, hogy a támogatást még nem fizették ki (az Infineon Portugal hivatalos könyvvizsgálóinak nyilatkozata, a Portugál Beruházási Ügynökség nyilatkozata és a Pénzügyminisztérium nyilatkozata).

| (24) | A portugál hatóságok bemutatták az Infineon Portugal 1998 és 2002 közötti időszakot magában foglaló mérlegeit és eredménykimutatásait is. |
| --- | --- |

(24)

A portugál hatóságok bemutatták az Infineon Portugal 1998 és 2002 közötti időszakot magában foglaló mérlegeit és eredménykimutatásait is.

| (25) | Portugália korrigált adatokat nyújtott be a beruházás összköltségéről és az elszámolható költségekről. A korábbi adatokkal összehasonlítva, jelentéktelen eltérések tapasztalhatók ugyan néhány rovatnál és részösszegnél, de a globális összegek változatlanok maradtak. Portugália azt is nyilatkozatba adta, hogy a tervezett beruházási költségek mind 2000-es értéken vannak kifejezve, ezért az ESL és a támogatás mértékének kiszámításánál nem kell semmiféle leszámítolási eljáráshoz folyamodni. |
| --- | --- |

(25)

Portugália korrigált adatokat nyújtott be a beruházás összköltségéről és az elszámolható költségekről. A korábbi adatokkal összehasonlítva, jelentéktelen eltérések tapasztalhatók ugyan néhány rovatnál és részösszegnél, de a globális összegek változatlanok maradtak. Portugália azt is nyilatkozatba adta, hogy a tervezett beruházási költségek mind 2000-es értéken vannak kifejezve, ezért az ESL és a támogatás mértékének kiszámításánál nem kell semmiféle leszámítolási eljáráshoz folyamodni.

| (26) | A Bizottság által megfogalmazott kérést követően Portugália részletes számításokat nyújtott be a konstrukció ESL-jével és mértékével kapcsolatban. Ezek a számítások a 29,4 %-os nettó támogatási mértéket támasztják alá. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság által megfogalmazott kérést követően Portugália részletes számításokat nyújtott be a konstrukció ESL-jével és mértékével kapcsolatban. Ezek a számítások a 29,4 %-os nettó támogatási mértéket támasztják alá.

| (27) | A Bizottság által kért, a versenyképességi tényező kiszámításához szükséges piaci adatokat illetően Portugália annak a véleményének adott hangot, hogy alkalmazandó kritériumként az átlagos kapacitáskihasználtsági mutatót kell figyelembe venni (a Multiszektoriális támogatási keret 3.3-as pontjának megfelelően), nem pedig a látszólagos fogyasztást. Ennek alapján a portugál hatóságok olyan adatokat nyújtottak be, amelyek kimutatták, hogy az 1998–2002-es időszakban a mikrochipek piacán nem volt strukturális kapacitásfelesleg. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság által kért, a versenyképességi tényező kiszámításához szükséges piaci adatokat illetően Portugália annak a véleményének adott hangot, hogy alkalmazandó kritériumként az átlagos kapacitáskihasználtsági mutatót kell figyelembe venni (a Multiszektoriális támogatási keret 3.3-as pontjának megfelelően), nem pedig a látszólagos fogyasztást. Ennek alapján a portugál hatóságok olyan adatokat nyújtottak be, amelyek kimutatták, hogy az 1998–2002-es időszakban a mikrochipek piacán nem volt strukturális kapacitásfelesleg.

| (28) | Portugália állítása szerint abban az esetben, ha a Bizottság úgy döntene, hogy a látszólagos fogyasztási adatokat veszi alapul, akkor a megfelelő mutatószám a bitekben kifejezett kapacitás kereskedelmi forgalmának felel meg, nem pedig a kereskedelmi forgalom értékének. Állította, hogy a Bizottság korábbi döntéseinél már alkalmazta ezt a mutatószámot a Multiszektoriális támogatási kereten belül. Kiemelte továbbá azt is, hogy a Bizottságnak számításba kell vennie a piaczavarásokat is, amelyeket a koreai DRAM-gyártó cég, a Hynix okozott szubvencionált termékei által. Maga a Bizottság is elismerte, hogy ezek a szubvenciók a Közösségen belül az 1998 és 2001 közötti időszakban a DRAM memóriák „árának drámai csökkenését” eredményezték, ami miatt a koreai DRAM memóriákra 34,8 %-os kiegyenlítő vámot vetettek ki. Ezen okoknál fogva Portugália úgy véli, hogy a piac alakulásának érték szerinti megítélése alapján korrekt általános piaci kép nem alakítható ki. |
| --- | --- |

(28)

Portugália állítása szerint abban az esetben, ha a Bizottság úgy döntene, hogy a látszólagos fogyasztási adatokat veszi alapul, akkor a megfelelő mutatószám a bitekben kifejezett kapacitás kereskedelmi forgalmának felel meg, nem pedig a kereskedelmi forgalom értékének. Állította, hogy a Bizottság korábbi döntéseinél már alkalmazta ezt a mutatószámot a Multiszektoriális támogatási kereten belül. Kiemelte továbbá azt is, hogy a Bizottságnak számításba kell vennie a piaczavarásokat is, amelyeket a koreai DRAM-gyártó cég, a Hynix okozott szubvencionált termékei által. Maga a Bizottság is elismerte, hogy ezek a szubvenciók a Közösségen belül az 1998 és 2001 közötti időszakban a DRAM memóriák „árának drámai csökkenését” eredményezték, ami miatt a koreai DRAM memóriákra 34,8 %-os kiegyenlítő vámot vetettek ki. Ezen okoknál fogva Portugália úgy véli, hogy a piac alakulásának érték szerinti megítélése alapján korrekt általános piaci kép nem alakítható ki.

| (29) | A portugál hatóságok bemutatták az Infineonnak a DRAM-ágazat piacán belüli részesedéséről szóló információkat is (2002-ben 12,8 %) valamint egy 2003-ra vonatkozó 17,1 %-os becsült adatot. Végezetül arra a következtetésre jutottak, hogy a beruházás megvalósítása után az Infineon piaci részesedése nem haladta meg a 40 %-ot. |
| --- | --- |

(29)

A portugál hatóságok bemutatták az Infineonnak a DRAM-ágazat piacán belüli részesedéséről szóló információkat is (2002-ben 12,8 %) valamint egy 2003-ra vonatkozó 17,1 %-os becsült adatot. Végezetül arra a következtetésre jutottak, hogy a beruházás megvalósítása után az Infineon piaci részesedése nem haladta meg a 40 %-ot.

| (30) | Ami pedig a Bizottságnak a beruházás következtében megőrzött munkahelyek számának igazolására vonatkozó kérdését illeti, azt állították, hogy tekintettel a korábbi termelés mennyiségére és a terméktípusokra, a portugáliai gyárnak a támogatás nélkül nem sikerült volna fenntartania versenyképességét, aminek következtében elkerülhetetlen lenne a piacról való kivonulása (bemutatták a telephelyek bezárásának becsült költségvetését is). Ezenkívül, a beruházás következtében az össztermelésben beállott 150 %-os növekedés a képzés terén jelentős erőfeszítéseket követelt meg, annak érdekében, hogy biztosítsák a meglévő munkaerő átképzését az új termelési eljárásokra. Azt is állították, hogy a back-end (háttéripari) termelőegységek az alacsony szállítási költségek és az ilyen jellegű munkatevékenységek növekvő mértékű külföldre telepítése miatt könnyen mobilizálhatóak. Példaként említették a DRAM-ágazat egyik vállalkozását, amelyik beszüntette portugáliai működését, mivel nem hajtott végre célirányos beruházást versenyképessége fenntartásának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(30)

Ami pedig a Bizottságnak a beruházás következtében megőrzött munkahelyek számának igazolására vonatkozó kérdését illeti, azt állították, hogy tekintettel a korábbi termelés mennyiségére és a terméktípusokra, a portugáliai gyárnak a támogatás nélkül nem sikerült volna fenntartania versenyképességét, aminek következtében elkerülhetetlen lenne a piacról való kivonulása (bemutatták a telephelyek bezárásának becsült költségvetését is). Ezenkívül, a beruházás következtében az össztermelésben beállott 150 %-os növekedés a képzés terén jelentős erőfeszítéseket követelt meg, annak érdekében, hogy biztosítsák a meglévő munkaerő átképzését az új termelési eljárásokra. Azt is állították, hogy a back-end (háttéripari) termelőegységek az alacsony szállítási költségek és az ilyen jellegű munkatevékenységek növekvő mértékű külföldre telepítése miatt könnyen mobilizálhatóak. Példaként említették a DRAM-ágazat egyik vállalkozását, amelyik beszüntette portugáliai működését, mivel nem hajtott végre célirányos beruházást versenyképessége fenntartásának biztosítása érdekében.

| (31) | A portugál hatóságok azzal fejezik be, hogy a Bizottságnak számításba kell vennie az 596 munkahely megőrzését, amely szám megfelel a beruházás megvalósítása előtti összes munkahelyek számának. Ezenkívül figyelembe kell venni a beruházás következtében a termelésben létrehozott 252 új munkahelyet is. A 848 munkahely összege megfelel 166 316 EUR-ós munkahelyteremtő beruházási rátának munkahelyenként, ami azt jelenti, hogy a tőke-munkahely tényező: 1. |
| --- | --- |

(31)

A portugál hatóságok azzal fejezik be, hogy a Bizottságnak számításba kell vennie az 596 munkahely megőrzését, amely szám megfelel a beruházás megvalósítása előtti összes munkahelyek számának. Ezenkívül figyelembe kell venni a beruházás következtében a termelésben létrehozott 252 új munkahelyet is. A 848 munkahely összege megfelel 166 316 EUR-ós munkahelyteremtő beruházási rátának munkahelyenként, ami azt jelenti, hogy a tőke-munkahely tényező: 1.

V.   ÉRTÉKELÉS

A.   Állami Támogatás az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében

| (32) | Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy ellentétes rendelkezés hiányában, azok a támogatások, amelyek meghamisítják a piaci versenyt vagy ennek veszélyét hordozzák magukban, olyan mértékben összeférhetetlenek a közös piaccal, amilyen mértékben érintik a tagországok közötti árucserét; előnyhöz juttatva bizonyos vállalatokat vagy biznyos termékeket. |
| --- | --- |

(32)

Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése megállapítja, hogy ellentétes rendelkezés hiányában, azok a támogatások, amelyek meghamisítják a piaci versenyt vagy ennek veszélyét hordozzák magukban, olyan mértékben összeférhetetlenek a közös piaccal, amilyen mértékben érintik a tagországok közötti árucserét; előnyhöz juttatva bizonyos vállalatokat vagy biznyos termékeket.

| (33) | Az állam által juttatott pénzügyi könnyítéseket, illetve egy 56 414 441 EUR kölcsönt és 20 450 235 EUR értékű fiskális ösztönzőket Portugália támogatási intézkedésként jelentette be. A szóban forgó pénzügyi intézkedések állami forrásból származnak, és azt a vállalatot juttatják előnyhöz, amelynek máskülönben teljes egészében kellene viselnie a beruházási költségeket. Amint versenyhelyzet van és kereskedelmi árucsere figyelhető meg ebben a specifikus ágazatban, a pénzügyi előnyök, amelyeket egy vállalat versenytársaival szemben élvez, azzal fenyegetnek, hogy meghamisítják a versenyt, és hátrányosan érintik a tagállamok közötti kereskedelmet. Következésképpen, a Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó intézkedések a fent említett cikk értelmében állami támogatásnak tekintendők. |
| --- | --- |

(33)

Az állam által juttatott pénzügyi könnyítéseket, illetve egy 56 414 441 EUR kölcsönt és 20 450 235 EUR értékű fiskális ösztönzőket Portugália támogatási intézkedésként jelentette be. A szóban forgó pénzügyi intézkedések állami forrásból származnak, és azt a vállalatot juttatják előnyhöz, amelynek máskülönben teljes egészében kellene viselnie a beruházási költségeket. Amint versenyhelyzet van és kereskedelmi árucsere figyelhető meg ebben a specifikus ágazatban, a pénzügyi előnyök, amelyeket egy vállalat versenytársaival szemben élvez, azzal fenyegetnek, hogy meghamisítják a versenyt, és hátrányosan érintik a tagállamok közötti kereskedelmet. Következésképpen, a Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó intézkedések a fent említett cikk értelmében állami támogatásnak tekintendők.

B.   A vállalat jogosultsága

| (34) | A Portugália által szolgáltatott adatok bizonyítják, hogy az Infineon Portugal 1998-ban 1,4 millió EUR veszteséget könyvelt el, 1999-bem 21,2 milliós, 2000-ben pedig 27,3 millió eurós nyereséget realizált. 2001-ben és 2002-ben a nyereség csökkent: 15,7 millió EUR-ral, illetve 4,4 millió EUR-ral. Ezek az adatok arra engednek következtetni, hogy az Infineon Portugalnak nem voltak pénzügyi nehézségei a beruházás végrehajtásának idején még az utóbbi évek nyereségcsökkenése ellenére sem. |
| --- | --- |

(34)

A Portugália által szolgáltatott adatok bizonyítják, hogy az Infineon Portugal 1998-ban 1,4 millió EUR veszteséget könyvelt el, 1999-bem 21,2 milliós, 2000-ben pedig 27,3 millió eurós nyereséget realizált. 2001-ben és 2002-ben a nyereség csökkent: 15,7 millió EUR-ral, illetve 4,4 millió EUR-ral. Ezek az adatok arra engednek következtetni, hogy az Infineon Portugalnak nem voltak pénzügyi nehézségei a beruházás végrehajtásának idején még az utóbbi évek nyereségcsökkenése ellenére sem.

| (35) | Amint arra fentebb már utalást találhattunk, az Infineon Portugal egy kiterjedtebb csoporthoz, az Infineon-csoporthoz tartozik. Abban az évben, amikor a beruházás elkezdődött (2000), ez a csoport 1 126 millió EUR nyereséget könyvelt el, ami révén összes aktívájuk 8 853 milló EUR-t tett ki. A 2000-es pénzügyi év végén saját tőkéjük elérte az 5 806 millió EUR-t. 2001-ben a csoport 591 millió EUR, 2002-ben 1 021 millió EUR és 2003-ban 435 millió EUR veszteséget könyvelt el. Saját tőkéjük 2001, 2002 és 2003 végén 6 900 millió EUR-t, 6 158 millió EUR-t és 5 666 millió EUR-t tett ki. Az Infineon vagyonmérlegének egyenlege 2000-ben 875 millió EUR volt, amely 2001-bem 568 millió EUR-ra csökkent, 2002-ben pedig 177 millió EUR-ra. 2003-ban ez az érték 328 millió EUR-ra növekedett. A legutóbbi két negyedévben, azaz 2003. június 1-jétől szeptember 30-ig, és 2003. október 1-jétől december 31-ig a vállalat 49 millió EUR, illetve 34 millió EUR nyereséget realizált. |
| --- | --- |

(35)

Amint arra fentebb már utalást találhattunk, az Infineon Portugal egy kiterjedtebb csoporthoz, az Infineon-csoporthoz tartozik. Abban az évben, amikor a beruházás elkezdődött (2000), ez a csoport 1 126 millió EUR nyereséget könyvelt el, ami révén összes aktívájuk 8 853 milló EUR-t tett ki. A 2000-es pénzügyi év végén saját tőkéjük elérte az 5 806 millió EUR-t. 2001-ben a csoport 591 millió EUR, 2002-ben 1 021 millió EUR és 2003-ban 435 millió EUR veszteséget könyvelt el. Saját tőkéjük 2001, 2002 és 2003 végén 6 900 millió EUR-t, 6 158 millió EUR-t és 5 666 millió EUR-t tett ki. Az Infineon vagyonmérlegének egyenlege 2000-ben 875 millió EUR volt, amely 2001-bem 568 millió EUR-ra csökkent, 2002-ben pedig 177 millió EUR-ra. 2003-ban ez az érték 328 millió EUR-ra növekedett. A legutóbbi két negyedévben, azaz 2003. június 1-jétől szeptember 30-ig, és 2003. október 1-jétől december 31-ig a vállalat 49 millió EUR, illetve 34 millió EUR nyereséget realizált.

| (36) | Ezek az adatok bizonyítják, hogy a beruházás idején az Infineon szilárd pénzügyi helyzetű és megfelelő saját tőkével rendelkező rentábilis vállalat volt. 2001-ben és 2002-ben a vállalat veszteségeket szenvedett el, mégis megfelelő szinten tartotta alaptőkéjét. 2003 első félévében az Infineon még veszteségeket könyvelt el, de a második félévben már helyreállította rentabilitását. |
| --- | --- |

(36)

Ezek az adatok bizonyítják, hogy a beruházás idején az Infineon szilárd pénzügyi helyzetű és megfelelő saját tőkével rendelkező rentábilis vállalat volt. 2001-ben és 2002-ben a vállalat veszteségeket szenvedett el, mégis megfelelő szinten tartotta alaptőkéjét. 2003 első félévében az Infineon még veszteségeket könyvelt el, de a második félévben már helyreállította rentabilitását.

| (37) | A fentiekben hivatkozott pénzügyi adatokat alapul véve a Bizottság úgy véli, hogy a javasolt támogatás nem vészsegély, nem is szerkezetváltási támogatás, amilyet nehézségekkel küzdő vállalatnak juttatnak, ezért a támogatást regionális beruházási támogatásként értékelték. |
| --- | --- |

(37)

A fentiekben hivatkozott pénzügyi adatokat alapul véve a Bizottság úgy véli, hogy a javasolt támogatás nem vészsegély, nem is szerkezetváltási támogatás, amilyet nehézségekkel küzdő vállalatnak juttatnak, ezért a támogatást regionális beruházási támogatásként értékelték.

C.   Bejelentési kötelezettség

| (38) | A 141,5 millió EUR projektköltség meghaladja az 50 milliós küszöböt, amelyet a Multiszektoriális támogatási keret 2.1. pontjának i. alpontja határoz meg. A kumulált támogatási mérték az elszámolható beruházási költségeknek 29,4 %-át teszi ki, amely meghaladja az alkalmazandó 32 %-os regionális támogatási határ 50 %-át. Ezenkívül a munkahelyek létrehozására vagy megőrzésére adott munkahelyenkénti támogatás meghaladja a 40 000 EUR-t. Következésképpen a projekt bejelentési kötelezettség alá esik, a Multiszektoriális támogatási keret 2. pontjának rendelkezéseinek megfelelően értékelendő. |
| --- | --- |

(38)

A 141,5 millió EUR projektköltség meghaladja az 50 milliós küszöböt, amelyet a Multiszektoriális támogatási keret 2.1. pontjának i. alpontja határoz meg. A kumulált támogatási mérték az elszámolható beruházási költségeknek 29,4 %-át teszi ki, amely meghaladja az alkalmazandó 32 %-os regionális támogatási határ 50 %-át. Ezenkívül a munkahelyek létrehozására vagy megőrzésére adott munkahelyenkénti támogatás meghaladja a 40 000 EUR-t. Következésképpen a projekt bejelentési kötelezettség alá esik, a Multiszektoriális támogatási keret 2. pontjának rendelkezéseinek megfelelően értékelendő.

| (39) | Az eset eljárási szempontjait illetően Portugália a pénzügyi ösztönzőket 2000 júniusában, a kölcsönt pedig 2001 novemberében ítélte oda az Infineon Portugalnak. Mindazonáltal a portugál hatóságok bizonyítékokat mutattak be arról, hogy a hitelt még nem folyósították, és a fiskális ösztönzőket még nem foganatosították. A Bizottság ezért ezt a támogatást bejelentett támogatásnak tekintette. |
| --- | --- |

(39)

Az eset eljárási szempontjait illetően Portugália a pénzügyi ösztönzőket 2000 júniusában, a kölcsönt pedig 2001 novemberében ítélte oda az Infineon Portugalnak. Mindazonáltal a portugál hatóságok bizonyítékokat mutattak be arról, hogy a hitelt még nem folyósították, és a fiskális ösztönzőket még nem foganatosították. A Bizottság ezért ezt a támogatást bejelentett támogatásnak tekintette.

| (40) | Ami a támogatás ösztönző jellegét illeti, Portugália bemutatott egy, a Siemens által a Portugál hatóságoknak küldött 1999. április 9-i keltezésű levelet, amelyben a tervezett beruházást részletesen elmagyarázták, és amelyben a szóban forgó beruházás végrehajtásához pénzügyi támogatást kérelmeztek. A hivatkozott levelet nem az Infineon Portugal, hanem a Siemens továbbította, amikor az Infineon spin-off státusa a Siemens vonatkozásában még nem fejtett ki semmiféle gyakorlati hatást Portugáliában. Mivel a projekttel kapcsolatos munkálatokat a támogatási kérelem benyújtása után végezték, a Bizottság úgy tekinti, hogy az ösztönzés hatása beigazolódik. |
| --- | --- |

(40)

Ami a támogatás ösztönző jellegét illeti, Portugália bemutatott egy, a Siemens által a Portugál hatóságoknak küldött 1999. április 9-i keltezésű levelet, amelyben a tervezett beruházást részletesen elmagyarázták, és amelyben a szóban forgó beruházás végrehajtásához pénzügyi támogatást kérelmeztek. A hivatkozott levelet nem az Infineon Portugal, hanem a Siemens továbbította, amikor az Infineon spin-off státusa a Siemens vonatkozásában még nem fejtett ki semmiféle gyakorlati hatást Portugáliában. Mivel a projekttel kapcsolatos munkálatokat a támogatási kérelem benyújtása után végezték, a Bizottság úgy tekinti, hogy az ösztönzés hatása beigazolódik.

D.   Az érintett termék

| (41) | Portugália szerint a beruházás DRAM memóriák (Dynamic Random Access Memory) gyártását érinti. A DRAM-ok a NACE nómenklatúra szerinti 32.10. kód alá tartoznak, amely kód alatt elektronikus szelepek, elektroncsövek és más elektronikus alkatrészek gyártása is szerepel. Az adatokat bináris rendszerben tároló félvezetőkről van szó. A félvezetők az elektronikus alkatrészek közé tartoznak. A DRAM-ok a félvezető memóriák legáltalánosabb típusát jelentik, főleg személyi számítógépekben és alacsony előállítási költségű termékekben használatosak. |
| --- | --- |

(41)

Portugália szerint a beruházás DRAM memóriák (Dynamic Random Access Memory) gyártását érinti. A DRAM-ok a NACE nómenklatúra szerinti 32.10. kód alá tartoznak, amely kód alatt elektronikus szelepek, elektroncsövek és más elektronikus alkatrészek gyártása is szerepel. Az adatokat bináris rendszerben tároló félvezetőkről van szó. A félvezetők az elektronikus alkatrészek közé tartoznak. A DRAM-ok a félvezető memóriák legáltalánosabb típusát jelentik, főleg személyi számítógépekben és alacsony előállítási költségű termékekben használatosak.

| (42) | A DRAM-ok a memória nagysága szerint különböztethetők meg (azaz a chipeken tárolható adatok mennyisége alapján). Ez a nagyság a chipek generációjától függ. A terméket gyors technológiai fejlődés jellemzi, három-, illetve négyévente jelenik meg chipek új generációja a piacon. A DRAM-ok a szerint is megkülönböztethetők, hogy milyen felhasználási területre szánják őket (FPM-DRAM, EDO-DRAM, SDRAM vagy RDRAM) vagy az alapján, hogy milyen végtermékbe kerülnek beépítésre. |
| --- | --- |

(42)

A DRAM-ok a memória nagysága szerint különböztethetők meg (azaz a chipeken tárolható adatok mennyisége alapján). Ez a nagyság a chipek generációjától függ. A terméket gyors technológiai fejlődés jellemzi, három-, illetve négyévente jelenik meg chipek új generációja a piacon. A DRAM-ok a szerint is megkülönböztethetők, hogy milyen felhasználási területre szánják őket (FPM-DRAM, EDO-DRAM, SDRAM vagy RDRAM) vagy az alapján, hogy milyen végtermékbe kerülnek beépítésre.

| (43) | Léteznek egyéb típusú memóriachipek is, mint az SRAM-ok, EPROM-ok és a flash memória. Általában a DRAM-étól eltérő funkciókat látnak el, és nem tekinthetők DRAM-ot helyettesítő termékeknek. |
| --- | --- |

(43)

Léteznek egyéb típusú memóriachipek is, mint az SRAM-ok, EPROM-ok és a flash memória. Általában a DRAM-étól eltérő funkciókat látnak el, és nem tekinthetők DRAM-ot helyettesítő termékeknek.

| (44) | A DRAM-ok alaptermékek, amelyek specifikációi szabványosítottak. Következésképpen, ha keresleti oldalról szemléljük, ugyanolyan típusú DRAM megtalálható világszerte számos gyártónál. A DRAM-ok újabb generációi versenybe lépnek a korábbi generációjú DRAM-okkal. Hogy a vevők melyik konkrét típusút részesítik előnyben, az a végtermékben lévő DRAM költséghatékonyságától és a DRAM memória funkciójától függ. |
| --- | --- |

(44)

A DRAM-ok alaptermékek, amelyek specifikációi szabványosítottak. Következésképpen, ha keresleti oldalról szemléljük, ugyanolyan típusú DRAM megtalálható világszerte számos gyártónál. A DRAM-ok újabb generációi versenybe lépnek a korábbi generációjú DRAM-okkal. Hogy a vevők melyik konkrét típusút részesítik előnyben, az a végtermékben lévő DRAM költséghatékonyságától és a DRAM memória funkciójától függ.

| (45) | Ajánlati oldalról, a DRAM-gyártók át tudnak térni eltérő kapacitású DRAM-gyártásra ugyanazokon a már meglévő termelőberendezéseken is, amennyiben az alkalmazott technológiák hasonlóak. Mindazonáltal, általában véve nem könnyű áttérni ugyanazokon a termelőberendezéseken egyik DRAM-generáció gyártásáról a másikra. |
| --- | --- |

(45)

Ajánlati oldalról, a DRAM-gyártók át tudnak térni eltérő kapacitású DRAM-gyártásra ugyanazokon a már meglévő termelőberendezéseken is, amennyiben az alkalmazott technológiák hasonlóak. Mindazonáltal, általában véve nem könnyű áttérni ugyanazokon a termelőberendezéseken egyik DRAM-generáció gyártásáról a másikra.

| (46) | A fent említett mérlegelési szempontok fényében a DRAM-ok piaca releváns termékpiacnak tekinthető (9). A NACE nómenklatúrában nincs külön erre a piacra meghatározott kód. |
| --- | --- |

(46)

A fent említett mérlegelési szempontok fényében a DRAM-ok piaca releváns termékpiacnak tekinthető (9). A NACE nómenklatúrában nincs külön erre a piacra meghatározott kód.

| (47) | A releváns földrajzi piacot illetően megjegyzendő, hogy a DRAM-okat világméretekben azonos osztályozások és elgondolások alapján hozzák kereskedelmi forgalomba. A szállítási költségek mérsékeltek, és nincsenek a piacra való bejutást gátló strukturális akadályok. Következésképpen az egész világ releváns földrajzi piacnak tekintendő. |
| --- | --- |

(47)

A releváns földrajzi piacot illetően megjegyzendő, hogy a DRAM-okat világméretekben azonos osztályozások és elgondolások alapján hozzák kereskedelmi forgalomba. A szállítási költségek mérsékeltek, és nincsenek a piacra való bejutást gátló strukturális akadályok. Következésképpen az egész világ releváns földrajzi piacnak tekintendő.

E.   Értékelés a Multiszektoriális támogatási keret szempontjából

| (48) | A Bizottság elsősorban azt vizsgálja meg, hogy a támogatás összhangban van-e a regionális célra szánt állami támogatásokra vonatkozó irányelvek (10) 4.2. pontja rendelkezéseivel, mivel a kedvezményezettnek a beruházás finanszírozására szánt hozzájárulása meghaladja a 25 %-ot mindenféle támogatás nélkül. |
| --- | --- |

(48)

A Bizottság elsősorban azt vizsgálja meg, hogy a támogatás összhangban van-e a regionális célra szánt állami támogatásokra vonatkozó irányelvek (10) 4.2. pontja rendelkezéseivel, mivel a kedvezményezettnek a beruházás finanszírozására szánt hozzájárulása meghaladja a 25 %-ot mindenféle támogatás nélkül.

| (49) | A támogatás céljául meghatározott projektre engedélyezhető maximális támogatás mértékének meghatározása érdekében a Bizottságnak a Multiszektoriális támogatási keret értelmében be kell azonosítania azt a maximális támogatási mértéket (regionális támogatás maximuma), amelyet az adott támogatott régióban a vállalat megkaphat, a bejelentés időpontjában hatályos engedélyezett regionális támogatási rendszer keretén belül. |
| --- | --- |

(49)

A támogatás céljául meghatározott projektre engedélyezhető maximális támogatás mértékének meghatározása érdekében a Bizottságnak a Multiszektoriális támogatási keret értelmében be kell azonosítania azt a maximális támogatási mértéket (regionális támogatás maximuma), amelyet az adott támogatott régióban a vállalat megkaphat, a bejelentés időpontjában hatályos engedélyezett regionális támogatási rendszer keretén belül.

| (50) | Vila do Conde helység Grande Porto területén helyezkedik el. Ez a körzet erős regionális gazdasági struktúra hiányával rendelkezik, és a nagyvállalatok számára (11) adható maximális támogatás 32 % ESL. |
| --- | --- |

(50)

Vila do Conde helység Grande Porto területén helyezkedik el. Ez a körzet erős regionális gazdasági struktúra hiányával rendelkezik, és a nagyvállalatok számára (11) adható maximális támogatás 32 % ESL.

| (51) | A Bizottságnak így a maximális támogatási mérték kiszámítása érdekében fel kell becsülnie több, a 32 %-os százalékértékre alkalmazandó korrekciós tényezőt, amelyek a szóban forgó projektre alkalmazhatók, nevezetesen a versenytényezőt (T), a tőke-munka tényezőt (I) és a regionális hatástényezőt (M). |
| --- | --- |

(51)

A Bizottságnak így a maximális támogatási mérték kiszámítása érdekében fel kell becsülnie több, a 32 %-os százalékértékre alkalmazandó korrekciós tényezőt, amelyek a szóban forgó projektre alkalmazhatók, nevezetesen a versenytényezőt (T), a tőke-munka tényezőt (I) és a regionális hatástényezőt (M).

| (52) | A Bizottság megjegyzi, hogy a projekt új kapacitásokat hoz létre az európai piacon, amelyek erre a piacra hatást fognak gyakorolni. |
| --- | --- |

(52)

A Bizottság megjegyzi, hogy a projekt új kapacitásokat hoz létre az európai piacon, amelyek erre a piacra hatást fognak gyakorolni.

| (53) | A támogatás engedélyezése olyan vállalatok számára, amelyek strukturális kapacitásfelesleggel jellemezhető ágazatokban tevékenykednek, a verseny torzításának különös kockázatával jár. Mindenféle kapacitásnövekedés, amelyet nem kompenzál más területen kapacitáscsökkenés, súlyosbítja a strukturális kapacitásfelesleg problémáját. A Multiszektoriális támogatási keret 7.7. pontja értelmében akkor keletkezik strukturális kapacitástöbblet, amikor a legutóbbi 5 év átlagának alapján az érintett ágazat, illetve alágazat kapacitáskihasználtsága több mint két százalékponttal alacsonyabb, mint a feldolgozóipari ágazat összességéé. Súlyos strukturális kapacitástöbbletnek tekinthető, ha a különbség a feldolgozóipari szektor átlagértékéhez viszonyítva meghaladja az öt százalékpontot. |
| --- | --- |

(53)

A támogatás engedélyezése olyan vállalatok számára, amelyek strukturális kapacitásfelesleggel jellemezhető ágazatokban tevékenykednek, a verseny torzításának különös kockázatával jár. Mindenféle kapacitásnövekedés, amelyet nem kompenzál más területen kapacitáscsökkenés, súlyosbítja a strukturális kapacitásfelesleg problémáját. A Multiszektoriális támogatási keret 7.7. pontja értelmében akkor keletkezik strukturális kapacitástöbblet, amikor a legutóbbi 5 év átlagának alapján az érintett ágazat, illetve alágazat kapacitáskihasználtsága több mint két százalékponttal alacsonyabb, mint a feldolgozóipari ágazat összességéé. Súlyos strukturális kapacitástöbbletnek tekinthető, ha a különbség a feldolgozóipari szektor átlagértékéhez viszonyítva meghaladja az öt százalékpontot.

| (54) | A Multiszektoriális támogatási keret 3.3. és 3.4. pontjának megfelelően, abban az esetben, ha a kapacitáskihasználtságról elegendő adat áll rendelkezésre, a Bizottságnak a versenytényező meghatározását korlátoznia kellene az érintett ágazat, illetve alágazat súlyos/strukturális kapacitástöbbletének meglétére vagy meg nem létére. Az (al)ágazatot a NACE nómenklatúra szerinti szegmentálás legalacsonyabb szintjén kell meghatározni. |
| --- | --- |

(54)

A Multiszektoriális támogatási keret 3.3. és 3.4. pontjának megfelelően, abban az esetben, ha a kapacitáskihasználtságról elegendő adat áll rendelkezésre, a Bizottságnak a versenytényező meghatározását korlátoznia kellene az érintett ágazat, illetve alágazat súlyos/strukturális kapacitástöbbletének meglétére vagy meg nem létére. Az (al)ágazatot a NACE nómenklatúra szerinti szegmentálás legalacsonyabb szintjén kell meghatározni.

| (55) | A NACE nómenklatúrának a DRAM gyártására vonatkozó legalacsonyabb szintű kódja a 32.10, amely alá tartozik az elektronikus alkatrészek összes típusa. A DRAM-ok az ezzel a kóddal jelölt árucsoportnak csupán kis részét képviselik, ezért a NACE nómenklatúra 32.10. kód alatti, összesített szinten kifejezett kapacitások nem tükrözik megfelelő módon a DRAM-ok piacának helyzetét. Következésképpen a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kapacitás helyzetének az elemzése nem alkalmazható a versenytényező meghatározására. |
| --- | --- |

(55)

A NACE nómenklatúrának a DRAM gyártására vonatkozó legalacsonyabb szintű kódja a 32.10, amely alá tartozik az elektronikus alkatrészek összes típusa. A DRAM-ok az ezzel a kóddal jelölt árucsoportnak csupán kis részét képviselik, ezért a NACE nómenklatúra 32.10. kód alatti, összesített szinten kifejezett kapacitások nem tükrözik megfelelő módon a DRAM-ok piacának helyzetét. Következésképpen a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kapacitás helyzetének az elemzése nem alkalmazható a versenytényező meghatározására.

| (56) | A Multiszektoriális támogatási keret 3.4. pontjának megfelelően a kapacitáskihasználtságra vonatkozó elégséges adatok hiányában a Bizottság azt veszi számításba, hogy a beruházás hanyatló piacon történik-e. Akkor tekinthető egy piac hanyatlónak, ha a legutóbbi öt évben a kérdéses termék látszólagos fogyasztásának éves növekedési átlagrátája több mint 10 %-kal kisebb, mint az Európai Gazdasági Térség feldolgozóiparának összességére vonatkozó éves átlag, kivéve ha a termék látszólagos fogyasztásának növekedési indexe erősen emelkedő tendenciát mutat. Egy piac akkor tekinthető abszolút hanyatlási fázisban lévőnek, ha a kérdéses termék látszólagos fogyasztásának éves átlagos növekedési rátája a legutóbbi öt év folyamán negatív. |
| --- | --- |

(56)

A Multiszektoriális támogatási keret 3.4. pontjának megfelelően a kapacitáskihasználtságra vonatkozó elégséges adatok hiányában a Bizottság azt veszi számításba, hogy a beruházás hanyatló piacon történik-e. Akkor tekinthető egy piac hanyatlónak, ha a legutóbbi öt évben a kérdéses termék látszólagos fogyasztásának éves növekedési átlagrátája több mint 10 %-kal kisebb, mint az Európai Gazdasági Térség feldolgozóiparának összességére vonatkozó éves átlag, kivéve ha a termék látszólagos fogyasztásának növekedési indexe erősen emelkedő tendenciát mutat. Egy piac akkor tekinthető abszolút hanyatlási fázisban lévőnek, ha a kérdéses termék látszólagos fogyasztásának éves átlagos növekedési rátája a legutóbbi öt év folyamán negatív.

| (57) | Amint a korábbiakban már utaltunk rá, a DRAM-ok piaca tekinthető releváns termékpiacnak, mivel más memória-chipekkel való helyettesíthetősége nagyon korlátozott. A DRAM-okat világszerte forgalmazzák, ezért az egész világot releváns földrajzi piacnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(57)

Amint a korábbiakban már utaltunk rá, a DRAM-ok piaca tekinthető releváns termékpiacnak, mivel más memória-chipekkel való helyettesíthetősége nagyon korlátozott. A DRAM-okat világszerte forgalmazzák, ezért az egész világot releváns földrajzi piacnak kell tekinteni.

| (58) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy Portugália szerint az Infineon a félvezetők piacán 3,5 %-os, a DRAM memóriák piacán pedig 12,8 %-os részesedést mondhat magáénak (az adatok 2002-re vonatkoznak). A 2003-as évet illetően Portugália becslése szerint az Infineon piaci részaránya 17,1 %. Ily módon a kedvezményezett piaci részesedése a DRAM-ok világpiacán még a beruházás megvalósítása után sem haladja meg a 40 %-ot. |
| --- | --- |

(58)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy Portugália szerint az Infineon a félvezetők piacán 3,5 %-os, a DRAM memóriák piacán pedig 12,8 %-os részesedést mondhat magáénak (az adatok 2002-re vonatkoznak). A 2003-as évet illetően Portugália becslése szerint az Infineon piaci részaránya 17,1 %. Ily módon a kedvezményezett piaci részesedése a DRAM-ok világpiacán még a beruházás megvalósítása után sem haladja meg a 40 %-ot.

| (59) | Portugália a Multiszektoriális támogatási keret által megkövetelteknek megfelelően a DRAM-ok utóbbi öt év alatti látszólagos fogyasztásának növekedési indexét szemléltető adatokat benyújtotta. Portugália elfogadja a Bizottság C86/01. határozatában felhasznált adatokat, amelyek a németországi Infineon Technologies SC 300 GmbH & Co. KG cégre vonatkoznak az 1995–2000-es időszakot felölelően. Mindazonáltal, mivel rendelkezésre állnak a 2001 és 2002-es időszakra vonatkozó új adatok, a vizsgálat tárgyát képező ügyben ezeket az adatokat kell felhasználni. |
| --- | --- |

(59)

Portugália a Multiszektoriális támogatási keret által megkövetelteknek megfelelően a DRAM-ok utóbbi öt év alatti látszólagos fogyasztásának növekedési indexét szemléltető adatokat benyújtotta. Portugália elfogadja a Bizottság C86/01. határozatában felhasznált adatokat, amelyek a németországi Infineon Technologies SC 300 GmbH & Co. KG cégre vonatkoznak az 1995–2000-es időszakot felölelően. Mindazonáltal, mivel rendelkezésre állnak a 2001 és 2002-es időszakra vonatkozó új adatok, a vizsgálat tárgyát képező ügyben ezeket az adatokat kell felhasználni.

| (60) | Portugália azzal érvel, hogy a látszólagos fogyasztás alakulásának elemzésekor a Bizottságnak egy, az 1998-tól 2002-ig tartó ötéves időszakot, nem pedig egy hatéves időszakot kellene figyelembe vennie. A Multiszektoriális támogatási keret a legutóbbi öt év átlagos éves növekedési rátájára hivatkozik. Következésképpen, a Bizottság azt a gyakorlatot követi, hogy a látszólagos fogyasztást hatéves időszakra oly módon vizsgálja, hogy öt növekedési rátát számol ki (12). A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Multiszektoriális támogatási keret 3.3. pontjának megfelelően a vizsgálat tárgyát képező ügy szempontjából az 1997–2002 közti időszak a releváns. |
| --- | --- |

(60)

Portugália azzal érvel, hogy a látszólagos fogyasztás alakulásának elemzésekor a Bizottságnak egy, az 1998-tól 2002-ig tartó ötéves időszakot, nem pedig egy hatéves időszakot kellene figyelembe vennie. A Multiszektoriális támogatási keret a legutóbbi öt év átlagos éves növekedési rátájára hivatkozik. Következésképpen, a Bizottság azt a gyakorlatot követi, hogy a látszólagos fogyasztást hatéves időszakra oly módon vizsgálja, hogy öt növekedési rátát számol ki (12). A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Multiszektoriális támogatási keret 3.3. pontjának megfelelően a vizsgálat tárgyát képező ügy szempontjából az 1997–2002 közti időszak a releváns.

| (61) | A következő táblázat az 1997–2002 közötti időszakban a DRAM memóriák látszólagos fogyasztására vonatkozó adatokat (13) mutatja be:
  4. táblázat











  (millió EUR-ban) |
| --- | --- |
| 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Éves átlagos növekedés |
| 17 594 | 12 514 | 19 431 | 31 285 | 12 453 | 16 179 | – 1,66 % |

(61)

A következő táblázat az 1997–2002 közötti időszakban a DRAM memóriák látszólagos fogyasztására vonatkozó adatokat (13) mutatja be:

4. táblázat

(millió EUR-ban)

1997

1998

1999

2000

2001

2002

Éves átlagos növekedés

17 594

12 514

19 431

31 285

12 453

16 179

– 1,66 %

| (62) | Ezen adatoknak megfelelően 1997 és 2002 közötti időszakban a DRAM-ok piacán a látszólagos fogyasztás éves átlagos növekedési rátája – 1,66 % volt. A megelőző időszakban, azaz 1996 és 2001 között a DRAM-ok piacán a látszólagos fogyasztás éves átlagos alakulása szintén negatív volt (– 9,13 %). Ugyanakkor, ha az 1998-tól 2002-ig terjedő időszakot vesszük figyelembe (a portugál hatóságok kérésének megfelelően), a releváns növekedési adatok pozitívak (+ 6,63 %). |
| --- | --- |

(62)

Ezen adatoknak megfelelően 1997 és 2002 közötti időszakban a DRAM-ok piacán a látszólagos fogyasztás éves átlagos növekedési rátája – 1,66 % volt. A megelőző időszakban, azaz 1996 és 2001 között a DRAM-ok piacán a látszólagos fogyasztás éves átlagos alakulása szintén negatív volt (– 9,13 %). Ugyanakkor, ha az 1998-tól 2002-ig terjedő időszakot vesszük figyelembe (a portugál hatóságok kérésének megfelelően), a releváns növekedési adatok pozitívak (+ 6,63 %).

| (63) | A DRAM-piac felettébb ciklikus, erős ingadozások jellemzik. Az értékben kifejezett éves átlagos növekedési indexek a vizsgált időszaktól függően jelentősen eltérnek egymástól. Az ingadozásokat elsősorban a rendkívül változékony árak okozzák. A változékonyság oka abban rejlik, hogy a DRAM gyártási folyamatot viszonylag magas meg nem térülő költségek és csekély marginális költségek jellemzik. Az árak tehát nagyon széles intervallumban ingadoznak, mivel a DRAM memóriák gyártása a vállalat számára rentábilisnak bizonyulhat, amint a marginális költségek fedezete biztosított. A látszólagos fogyasztás értékben kifejezett alakulásának elemzése ezért önmagában még nem teszi lehetővé, hogy a DRAM-piacról megfelelő áttekintést kaphassunk. |
| --- | --- |

(63)

A DRAM-piac felettébb ciklikus, erős ingadozások jellemzik. Az értékben kifejezett éves átlagos növekedési indexek a vizsgált időszaktól függően jelentősen eltérnek egymástól. Az ingadozásokat elsősorban a rendkívül változékony árak okozzák. A változékonyság oka abban rejlik, hogy a DRAM gyártási folyamatot viszonylag magas meg nem térülő költségek és csekély marginális költségek jellemzik. Az árak tehát nagyon széles intervallumban ingadoznak, mivel a DRAM memóriák gyártása a vállalat számára rentábilisnak bizonyulhat, amint a marginális költségek fedezete biztosított. A látszólagos fogyasztás értékben kifejezett alakulásának elemzése ezért önmagában még nem teszi lehetővé, hogy a DRAM-piacról megfelelő áttekintést kaphassunk.

| (64) | A Bizottság azt is elismeri, hogy ebben a speciális esetben a tranzakciók értékében kifejezett fogyasztásra vonatkozó információk nem teszik lehetővé olyan teljes kép kialakítását, amely egészében tükrözné a piaci helyzetet. Amint azt a portugál hatóságok hangsúlyozták, a látszólagos fogyasztás értékét súlyosan befolyásolták a koreai Hynix gyártótól származó szubvencionált importtermékek piaci megjelenése által okozott zavarok. Egy vizsgálat, amelynek eredményeként kiegyenlítő vámot vetettek ki a koreai Hynix gyártótól származó DRAM-importtermékekre, többek között megállapította, hogy ezeknek a szubvencionált termékeknek az importja a DRAM-árak drámai csökkenéséhez vezetett a Közösségben 1998 és 2001 között, és különösen 2001-ben, amikor a Hynix-importtermékek árai 76 %-kal csökkentek (14). Miután megállapítást nyert, hogy a szubvencionált termékek importja nagymértékben ártott a Közösség iparának, 34,8 %-os kiegyenlítő vámot vetettek ki a Hynix-től származó DRAM-ok importjára, ami tükrözi a Hynix-nak juttatott szubvenció mértékét. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság azt is elismeri, hogy ebben a speciális esetben a tranzakciók értékében kifejezett fogyasztásra vonatkozó információk nem teszik lehetővé olyan teljes kép kialakítását, amely egészében tükrözné a piaci helyzetet. Amint azt a portugál hatóságok hangsúlyozták, a látszólagos fogyasztás értékét súlyosan befolyásolták a koreai Hynix gyártótól származó szubvencionált importtermékek piaci megjelenése által okozott zavarok. Egy vizsgálat, amelynek eredményeként kiegyenlítő vámot vetettek ki a koreai Hynix gyártótól származó DRAM-importtermékekre, többek között megállapította, hogy ezeknek a szubvencionált termékeknek az importja a DRAM-árak drámai csökkenéséhez vezetett a Közösségben 1998 és 2001 között, és különösen 2001-ben, amikor a Hynix-importtermékek árai 76 %-kal csökkentek (14). Miután megállapítást nyert, hogy a szubvencionált termékek importja nagymértékben ártott a Közösség iparának, 34,8 %-os kiegyenlítő vámot vetettek ki a Hynix-től származó DRAM-ok importjára, ami tükrözi a Hynix-nak juttatott szubvenció mértékét.

| (65) | A DRAM-ok eladási átlagárainak alakulása a világpiacon az érintett időszak alatt (15).
  5. táblázat











  (USD-ben) |
| --- | --- |
| | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 |
| | 6,08 | 4,19 | 6,37 | 7,85 | 2,75 | 3,65 |
| Növekedés | | – 31,1 % | 52,1 % | 23,3 % | – 65,0 % | 32,5 % |

(65)

A DRAM-ok eladási átlagárainak alakulása a világpiacon az érintett időszak alatt (15).

5. táblázat

(USD-ben)

1997

1998

1999

2000

2001

2002

6,08

4,19

6,37

7,85

2,75

3,65

Növekedés

– 31,1 %

52,1 %

23,3 %

– 65,0 %

32,5 %

A táblázat kimutatja, hogy a DRAM-ok ára 2001-ben világszerte 65 %-kal csökkent, és 2002-ben is még csak részben közelítették meg a korábbi árszintet. Ezeket a tényeket figyelembe véve a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a látszólagos fogyasztás értékét 2001-ben, és kisebb mértékben 2002-ben is, negatívan befolyásolták a Hynix-tól származó szubvencionált termékek miatti abnormálisan alacsony árak.

| (66) | A fent részletezett okok miatt a Bizottság egyéb rendelkezésre álló információkat is megvizsgált, hogy megbízhatóbb és teljesebb piacelemzési eredményeket kapjon. A DRAM-ok világpiaci forgalmának alakulása is felhozható példaként. A két legrelevánsabb és legáltalánosabban használt statisztikai mérőszám az egységszállítmány és a Megabyte. A DRAM-ok világpiacának ezen statisztikák szerinti alakulását a vonatkozó időszakban a következő táblázatok szemléltetik (15).
  6. táblázat
  Egységszállítmány











  (számérték millió egységben) |
| --- | --- |
| 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Éves átlagnövekedés |
| 3 236 | 3 668 | 3 636 | 4 020 | 4 227 | 4 247 | 5,59 % |

(66)

A fent részletezett okok miatt a Bizottság egyéb rendelkezésre álló információkat is megvizsgált, hogy megbízhatóbb és teljesebb piacelemzési eredményeket kapjon. A DRAM-ok világpiaci forgalmának alakulása is felhozható példaként. A két legrelevánsabb és legáltalánosabban használt statisztikai mérőszám az egységszállítmány és a Megabyte. A DRAM-ok világpiacának ezen statisztikák szerinti alakulását a vonatkozó időszakban a következő táblázatok szemléltetik (15).

6. táblázat

Egységszállítmány

(számérték millió egységben)

1997

1998

1999

2000

2001

2002

Éves átlagnövekedés

3 236

3 668

3 636

4 020

4 227

4 247

5,59 %

7. táblázat

Megabyte

| (számérték millió megabyte-ban) |
| --- |
| 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Éves átlagnövekedés |
| 5 289 | 10 814 | 19 367 | 31 919 | 52 583 | 73 277 | 69,17 % |

(számérték millió megabyte-ban)

1997

1998

1999

2000

2001

2002

Éves átlagnövekedés

5 289

10 814

19 367

31 919

52 583

73 277

69,17 %

A számértékek következetesen pozitív tendenciát mutatnak a DRAM-ok világpiacán az érintett időszakban. Fontos kiemelnünk, hogy a piac növekedési rátája 2000 és 2001 között (egységekben kifejezve 5,1 %, Megabyte-ban kifejezve 64,7 %) összevethető a teljes időszak éves átlagos növekedési rátájával. Ez a tény határozottan bizonyítja, hogy a 2001-ben mért különösen alacsony látszólagos fogyasztási érték főleg az adott évben bekövetkezett abnormális árcsökkenéssel magyarázható. Amint azt már a Bizottság és a Tanács is elismerte a fent említett két rendeletben (lásd a 11. lábjegyzetet), az árcsökkenés lényegében a Koreából származó szubvencionált termékek behozatala miatt következett be.

| (67) | Összességében elemezve a fent említett három mutató (kereskedelmi forgalmi értékben, forgalmazott egységekben és a Megabyte-ban kifejezett forgalom) azt látszik bizonyítani, hogy a vizsgált időszakban a DRAM-piac folyamatosan növekedett, kivéve a 2001-es évet, amikor a piacon kivételes zavarok adódtak, amelyek az árak abnormálisan alacsony szintre való zuhanását okozták. |
| --- | --- |

(67)

Összességében elemezve a fent említett három mutató (kereskedelmi forgalmi értékben, forgalmazott egységekben és a Megabyte-ban kifejezett forgalom) azt látszik bizonyítani, hogy a vizsgált időszakban a DRAM-piac folyamatosan növekedett, kivéve a 2001-es évet, amikor a piacon kivételes zavarok adódtak, amelyek az árak abnormálisan alacsony szintre való zuhanását okozták.

| (68) | A Bizottság a DRAM-piac jövőbeni kilátásairól is szerzett be információkat. A World Semiconductor Trade Statistics legutóbbi előrejelzései szerint (lásd a következő táblázatot), 2003 és 2005 között a félvezetők világpiacán az átlagos évi növekedési ráta 15,4 %-os lesz. A memóriák szegmensére (beleértve az SRAM, DRAM és egyéb permanens memóriatermékeket) vonatkozó előrejelzések szintén kedvezőek. 2003 és 2005 között a memóriatermékek világpiacának átlagos éves növekedési rátája a várakozások szerint 21,6 % lesz:
  8. táblázat








  (millió USD-ben) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2004 | 2005 |
| Félvezetők | 160 711 | 191 861 | 216 051 |
| Növekedés %-ban | 14,2 % | 19,4 % | 12,6 % |
| Memóriák | 31 712 | 40 912 | 48 522 |
| Növekedés %-ban | 17,3 % | 29,0 % | 18,6 % |

(68)

A Bizottság a DRAM-piac jövőbeni kilátásairól is szerzett be információkat. A World Semiconductor Trade Statistics legutóbbi előrejelzései szerint (lásd a következő táblázatot), 2003 és 2005 között a félvezetők világpiacán az átlagos évi növekedési ráta 15,4 %-os lesz. A memóriák szegmensére (beleértve az SRAM, DRAM és egyéb permanens memóriatermékeket) vonatkozó előrejelzések szintén kedvezőek. 2003 és 2005 között a memóriatermékek világpiacának átlagos éves növekedési rátája a várakozások szerint 21,6 % lesz:

8. táblázat

(millió USD-ben)

2003

2004

2005

Félvezetők

160 711

191 861

216 051

Növekedés %-ban

14,2 %

19,4 %

12,6 %

Memóriák

31 712

40 912

48 522

Növekedés %-ban

17,3 %

29,0 %

18,6 %

| (69) | Egyéb független forrásból származó információk (Gartner Dataquest) is megerősítik, hogy a DRAM-piaci kilátások erősen pozitívak:
  9. táblázat








  (az értékek külön-külön millió USD-ben, millió egységben és millió megabyte-ban) |
| --- | --- |
| | 2003 | 2004 | 2005 |
| Kereskedelmi forgalom értékben | 18 095 | 26 647 | 36 000 |
| Növekedési % | 16,9 % | 47,3 % | 35,1 % |
| Szállított egység | 4 810 | 5 584 | 5 855 |
| Növekedési % | 13,3 % | 16,1 % | 4,9 % |
| Megabyte | 112 426 | 170 036 | 262 690 |
| Növekedési % | 53,4 % | 51,2 % | 54,5 % |

(69)

Egyéb független forrásból származó információk (Gartner Dataquest) is megerősítik, hogy a DRAM-piaci kilátások erősen pozitívak:

9. táblázat

(az értékek külön-külön millió USD-ben, millió egységben és millió megabyte-ban)

2003

2004

2005

Kereskedelmi forgalom értékben

18 095

26 647

36 000

Növekedési %

16,9 %

47,3 %

35,1 %

Szállított egység

4 810

5 584

5 855

Növekedési %

13,3 %

16,1 %

4,9 %

Megabyte

112 426

170 036

262 690

Növekedési %

53,4 %

51,2 %

54,5 %

| (70) | A fentiekben bemutatott, forgalmazott értékben kifejezett adatok szűkített elemzése azt mutatná, hogy a DRAM-piac a vizsgált időszakban abszolút hanyatlási fázisban volt. Viszont a mennyiségben (egységszállítmány és Megabyte) kifejezett adatok alapján végzett piacelemzés arra enged következtetni, hogy valójában a piac nagyobb ütemben növekedett, mint az Európai Gazdasági Térség feldolgozóiparának összessége. Nyilvánvaló, hogy a koreai szubvencionált DRAM-ok behozatala negatív hatást gyakorolt a világpiaci árakra, ezáltal a piaci forgalom értékére 2001-ben, kisebb mértékben még 2002-ben is. Tekintettel erre a kivételes piaci eseményre a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ebben a konkrét esetben a mennyiségben kifejezett statisztikák valószínűleg pontosabb képet adnak a piac alakulásáról a vizsgált időszakban. Mindazonáltal, a Megabyte-ban megadott adatokat jelentősen befolyásolhatja az iparág technológiájának fejlődése (DRAM-ok bit-ben kifejezett mennyiségének növekedése). Emiatt a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a vizsgált ügyben a piac fejlődése a legmegfelelőbb módon az egységszállítmányban kifejezett adatok alapján mérhető le, és véleménye szerint a DRAM-piacnak a tárgyalt időszakra vonatkozó, 5,59 %-os átlagos növekedési rátája óvatos és szolid becslés. |
| --- | --- |

(70)

A fentiekben bemutatott, forgalmazott értékben kifejezett adatok szűkített elemzése azt mutatná, hogy a DRAM-piac a vizsgált időszakban abszolút hanyatlási fázisban volt. Viszont a mennyiségben (egységszállítmány és Megabyte) kifejezett adatok alapján végzett piacelemzés arra enged következtetni, hogy valójában a piac nagyobb ütemben növekedett, mint az Európai Gazdasági Térség feldolgozóiparának összessége. Nyilvánvaló, hogy a koreai szubvencionált DRAM-ok behozatala negatív hatást gyakorolt a világpiaci árakra, ezáltal a piaci forgalom értékére 2001-ben, kisebb mértékben még 2002-ben is. Tekintettel erre a kivételes piaci eseményre a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ebben a konkrét esetben a mennyiségben kifejezett statisztikák valószínűleg pontosabb képet adnak a piac alakulásáról a vizsgált időszakban. Mindazonáltal, a Megabyte-ban megadott adatokat jelentősen befolyásolhatja az iparág technológiájának fejlődése (DRAM-ok bit-ben kifejezett mennyiségének növekedése). Emiatt a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a vizsgált ügyben a piac fejlődése a legmegfelelőbb módon az egységszállítmányban kifejezett adatok alapján mérhető le, és véleménye szerint a DRAM-piacnak a tárgyalt időszakra vonatkozó, 5,59 %-os átlagos növekedési rátája óvatos és szolid becslés.

| (71) | A fenti utalások alapján, a Multiszektoriális támogatási keretnek megfelelően, úgy tekinthető, hogy a piac hanyatló ágban van, amikor a vizsgált időszakban a kérdéses termék látszólagos fogyasztásának átlagos évi növekedési rátája több mint 10 %-kal alacsonyabb az Európai Gazdasági Térség egészében vett feldolgozóiparának átlagos évi növekedési mutatójánál. Az 1997–2002-es időszak alatt az Európai Gazdasági Térség feldolgozóiparának átlagos növekedési rátája 4,84 % volt. Mivel a DRAM-piac átlagos évi növekedési rátája a vizsgált időszakban e fölött a szint fölött helyezkedett el, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a piac nem volt hanyatló ágban, és a versenytényezőt 1-ben rögzítette. |
| --- | --- |

(71)

A fenti utalások alapján, a Multiszektoriális támogatási keretnek megfelelően, úgy tekinthető, hogy a piac hanyatló ágban van, amikor a vizsgált időszakban a kérdéses termék látszólagos fogyasztásának átlagos évi növekedési rátája több mint 10 %-kal alacsonyabb az Európai Gazdasági Térség egészében vett feldolgozóiparának átlagos évi növekedési mutatójánál. Az 1997–2002-es időszak alatt az Európai Gazdasági Térség feldolgozóiparának átlagos növekedési rátája 4,84 % volt. Mivel a DRAM-piac átlagos évi növekedési rátája a vizsgált időszakban e fölött a szint fölött helyezkedett el, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a piac nem volt hanyatló ágban, és a versenytényezőt 1-ben rögzítette.

| (72) | Végezetül a Bizottság megjegyzi, hogy az Infineon cég ellen jelenleg azért folyik vizsgálat, mert állítólag részt vett a DRAM-ágazat egy kartelljében [...]. A Bizottságnak tudomása van arról is, hogy az Infineon peres ügybe keveredett egy szabadalmi jog állítólagos megsértése miatt az Amerikai Egyesült Államokban. Különösen az első tény fontos befolyással lehet a fentebb bemutatott piacelemzésre. Mindazonáltal egyelőre még egyik eljárás sem hozott kellően tisztázott végkövetkeztetéseket, és a jelenlegi fázisban nem lehetséges a piacra gyakorolt potenciális hatásukat figyelembe venni. A Bizottság emlékezteti a portugál hatóságokat, hogy amennyiben a végkövetkeztetések kialakításához felhasznált információk helytelennek bizonyulnának, az Eljárási Szabályzat 9. cikke (16) értelmében, vagy ha a fenti eljárások következtében utólag az a következtetés alakulna ki, hogy az állítólagos törvényszegések versenytörvényekre gyakorolt hatása nem volt elhanyagolható mértékű, a Bizottság teljes mértékben fenntartja azt a jogát, hogy a piaci helyzetet újbóli elemzés alapján újraértékeli, és szükség esetén a jelen határozatot visszavonja. |
| --- | --- |

(72)

Végezetül a Bizottság megjegyzi, hogy az Infineon cég ellen jelenleg azért folyik vizsgálat, mert állítólag részt vett a DRAM-ágazat egy kartelljében [...]. A Bizottságnak tudomása van arról is, hogy az Infineon peres ügybe keveredett egy szabadalmi jog állítólagos megsértése miatt az Amerikai Egyesült Államokban. Különösen az első tény fontos befolyással lehet a fentebb bemutatott piacelemzésre. Mindazonáltal egyelőre még egyik eljárás sem hozott kellően tisztázott végkövetkeztetéseket, és a jelenlegi fázisban nem lehetséges a piacra gyakorolt potenciális hatásukat figyelembe venni. A Bizottság emlékezteti a portugál hatóságokat, hogy amennyiben a végkövetkeztetések kialakításához felhasznált információk helytelennek bizonyulnának, az Eljárási Szabályzat 9. cikke (16) értelmében, vagy ha a fenti eljárások következtében utólag az a következtetés alakulna ki, hogy az állítólagos törvényszegések versenytörvényekre gyakorolt hatása nem volt elhanyagolható mértékű, a Bizottság teljes mértékben fenntartja azt a jogát, hogy a piaci helyzetet újbóli elemzés alapján újraértékeli, és szükség esetén a jelen határozatot visszavonja.

| (73) | A magas tőkeintenzitású projektekre a Multiszektoriális támogatási keret egy tőke-munka tényezőt állapít meg, amelynek célja a maximális mérték beállítása, ami révén azokat a projekteket részesítik előnyben, amelyek relatíve nagyobb számú új munkahely létrehozásával hatékonyan hozzájárulnak a munkanélküliség csökkentéséhez. Ez a kritérium számításba veszi a végtermék árában a támogatás által esetlegesen okozott torzító hatást is. |
| --- | --- |

(73)

A magas tőkeintenzitású projektekre a Multiszektoriális támogatási keret egy tőke-munka tényezőt állapít meg, amelynek célja a maximális mérték beállítása, ami révén azokat a projekteket részesítik előnyben, amelyek relatíve nagyobb számú új munkahely létrehozásával hatékonyan hozzájárulnak a munkanélküliség csökkentéséhez. Ez a kritérium számításba veszi a végtermék árában a támogatás által esetlegesen okozott torzító hatást is.

| (74) | Portugália szerint a projekt közvetlenül 264 munkahely létrehozását eredményezte:
  10. táblázat






  Terület | Közvetlen munkahelyek |
| --- | --- | --- |
| Összeszerelés | 131 |
| Tesztelés | 116 |
| IT (Számítástechnika) | 11 |
| Minőségellenőrzés | 6 |
| Összesen | 264 |

(74)

Portugália szerint a projekt közvetlenül 264 munkahely létrehozását eredményezte:

10. táblázat

Terület

Közvetlen munkahelyek

Összeszerelés

131

Tesztelés

116

IT (Számítástechnika)

11

Minőségellenőrzés

6

Összesen

264

| (75) | Portugália magyarázata szerint azonban 12 munkahely ugyanakkor meg is szűnik. Ezért Portugália megítélése szerint a közvetlenül a projekt okán újonnan létrejött munkahelyek nettó száma csak 252. |
| --- | --- |

(75)

Portugália magyarázata szerint azonban 12 munkahely ugyanakkor meg is szűnik. Ezért Portugália megítélése szerint a közvetlenül a projekt okán újonnan létrejött munkahelyek nettó száma csak 252.

| (76) | A Bizottság megítélése szerint 252 olyan munkahellyel lehet számolni, amelyek közvetlenül a beruházás eredményeként jöttek létre, tekintettel arra, hogy 150 %-os kapacitásnövekedés mellett ezek az adatok indokoltak. |
| --- | --- |

(76)

A Bizottság megítélése szerint 252 olyan munkahellyel lehet számolni, amelyek közvetlenül a beruházás eredményeként jöttek létre, tekintettel arra, hogy 150 %-os kapacitásnövekedés mellett ezek az adatok indokoltak.

| (77) | Ezenfelül Portugália kijelenti, hogy a beruházásnak köszönhetően az Infineon Portugal vállalatnál meglévő valamennyi munkahelyet (596 munkahely) megőrizték. Portugália szerint az Infineon-csoport háttéripari (back-end) termelő tevékenységeit Portugáliába és Malajziába telepítette. Amennyiben a beruházási projektet nem hajtották volna végre Portugáliában, az Infineon-csoport minden háttéripari tevékenységét áthelyezte volna Malajziába, ami azzal járna, hogy valamennyi portugáliai munkahelye megszűnne. Ennek tényét a következő tényezők bizonyítják:






  a) | Portugália bizonyítékokat nyújtott be arra vonatkozóan, hogy a portugáliai termelési létesítmények Malajziába való átköltöztetésének becsült költsége meglehetősen mérsékelt, a berendezéseket, a dolgozóknak fizetendő végkielégítéseket, az állami támogatások visszafizetését és a telephelyek, illetve épületek értékesítéséből származó értéktöbbletet is figyelembe véve. |
| --- | --- | --- |

(77)

Ezenfelül Portugália kijelenti, hogy a beruházásnak köszönhetően az Infineon Portugal vállalatnál meglévő valamennyi munkahelyet (596 munkahely) megőrizték. Portugália szerint az Infineon-csoport háttéripari (back-end) termelő tevékenységeit Portugáliába és Malajziába telepítette. Amennyiben a beruházási projektet nem hajtották volna végre Portugáliában, az Infineon-csoport minden háttéripari tevékenységét áthelyezte volna Malajziába, ami azzal járna, hogy valamennyi portugáliai munkahelye megszűnne. Ennek tényét a következő tényezők bizonyítják:

a)

Portugália bizonyítékokat nyújtott be arra vonatkozóan, hogy a portugáliai termelési létesítmények Malajziába való átköltöztetésének becsült költsége meglehetősen mérsékelt, a berendezéseket, a dolgozóknak fizetendő végkielégítéseket, az állami támogatások visszafizetését és a telephelyek, illetve épületek értékesítéséből származó értéktöbbletet is figyelembe véve.

| b) | A malajziai működési költségek sokkal alacsonyabbak, mint a jelenlegi portugáliaiak. A legtöbb háttéripari termelőtevékenység Délkelet-Ázsiában folyik, e régió a vonzóbb beruházási feltételeinek köszönhetően, mint például az alacsonyabb munkabér (a portugáliai munkaerő árának kb. 50 %-a), a rugalmasabb munkaerőpiac, a képzett munkaerő megléte, az alacsonyabb képzési költségek, a kisebb közüzemi díjak (energia, víz, gáz), a mérsékeltebb telekárak és építési költségek, a vevőkhöz való földrajzi közelség, a szállítók széles választéka, a rugalmasabb támogatás-odaítélési politika, a kedvezőbb pénzügyi elbánás és a kevésbé szigorú környezetvédelmi követelmények. |
| --- | --- |

b)

A malajziai működési költségek sokkal alacsonyabbak, mint a jelenlegi portugáliaiak. A legtöbb háttéripari termelőtevékenység Délkelet-Ázsiában folyik, e régió a vonzóbb beruházási feltételeinek köszönhetően, mint például az alacsonyabb munkabér (a portugáliai munkaerő árának kb. 50 %-a), a rugalmasabb munkaerőpiac, a képzett munkaerő megléte, az alacsonyabb képzési költségek, a kisebb közüzemi díjak (energia, víz, gáz), a mérsékeltebb telekárak és építési költségek, a vevőkhöz való földrajzi közelség, a szállítók széles választéka, a rugalmasabb támogatás-odaítélési politika, a kedvezőbb pénzügyi elbánás és a kevésbé szigorú környezetvédelmi követelmények.

| c) | Egyik 740 dolgozót alkalmazó DRAM-gyártó cég (TI/Samsung), beszüntette portugáliai működését, mielőtt még az Infineon létrehozta volna termelőegységét ezen a területen. Az Infineon rögtön leszerződtetett ezek közül a dolgozók közül 100-at. A vizsgálat tárgyát képező területen, Portugáliában a DRAM-ágazatban nincs más alternatív termelőegység, aki az Infineon dolgozóit szerződtetné. |
| --- | --- |

c)

Egyik 740 dolgozót alkalmazó DRAM-gyártó cég (TI/Samsung), beszüntette portugáliai működését, mielőtt még az Infineon létrehozta volna termelőegységét ezen a területen. Az Infineon rögtön leszerződtetett ezek közül a dolgozók közül 100-at. A vizsgálat tárgyát képező területen, Portugáliában a DRAM-ágazatban nincs más alternatív termelőegység, aki az Infineon dolgozóit szerződtetné.

| d) | A beruházás megvalósítása előtt az Infineon dolgozóinak többsége közvetlenül vagy közvetve vett részt a termelési folyamatban (becslések szerint 489 munkahely, beleértve a futószalag melletti, a kutatási, a minőségellenőrzési stb. területet is). A termelésben betöltött munkahelyeken főleg alacsony képzettségű munkások dolgoznak, akik speciális intenzív képzésben részesültek (a képzés az alkalmazott berendezések használatára összpontosult), és közülük néhányan meglehetősen idősek (nevezetesen azok, akik a TI/Samsung-tól jöttek át). Indokolt tehát a feltételezés, hogy az ő alkalmazhatóságuk eléggé korlátozott. |
| --- | --- |

d)

A beruházás megvalósítása előtt az Infineon dolgozóinak többsége közvetlenül vagy közvetve vett részt a termelési folyamatban (becslések szerint 489 munkahely, beleértve a futószalag melletti, a kutatási, a minőségellenőrzési stb. területet is). A termelésben betöltött munkahelyeken főleg alacsony képzettségű munkások dolgoznak, akik speciális intenzív képzésben részesültek (a képzés az alkalmazott berendezések használatára összpontosult), és közülük néhányan meglehetősen idősek (nevezetesen azok, akik a TI/Samsung-tól jöttek át). Indokolt tehát a feltételezés, hogy az ő alkalmazhatóságuk eléggé korlátozott.

| e) | A beruházás következtében a képzés terén nagy erőfeszítésekre volt szükség, szem előtt tartva úgy a nagyobb kapacitású DRAM memóriák gyártását, mint az új termék bevezetését (board on chip). |
| --- | --- |

e)

A beruházás következtében a képzés terén nagy erőfeszítésekre volt szükség, szem előtt tartva úgy a nagyobb kapacitású DRAM memóriák gyártását, mint az új termék bevezetését (board on chip).

| f) | A korábbi termékek (16MB-os és 64 MB-os chipek) gyártása a beruházás megvalósítása után befejeződött. A beruházás következtében jelenleg már csak a jóval nagyobb memóriakapacitású új chipeket gyártják. |
| --- | --- |

f)

A korábbi termékek (16MB-os és 64 MB-os chipek) gyártása a beruházás megvalósítása után befejeződött. A beruházás következtében jelenleg már csak a jóval nagyobb memóriakapacitású új chipeket gyártják.

| (78) | A Bizottság arra a megállapításra jutott, hogy valójában nagy volt annak a valószínűsége, hogy a beruházás elmaradása esetén a portugáliai tevékenységeket befejezik. |
| --- | --- |

(78)

A Bizottság arra a megállapításra jutott, hogy valójában nagy volt annak a valószínűsége, hogy a beruházás elmaradása esetén a portugáliai tevékenységeket befejezik.

| (79) | Ezért a Bizottság úgy tekinti, hogy az új beruházás megmentette az 596 meglévő munkahelyet és létrehozott 252 újat, így a munkahelyek száma összesen 848-ra emelkedett. A tőke-munka tényező, amely a 141 036 103 EUR értékű, támogatásra jogosult beruházásnál 848 munkahely létrehozását illetve fenntartását eredményezi, egy munkahelyre számítva 166 316 EUR-ós rátának felel meg. Következésképpen a támogatás mértékének beállítására szolgáló „I” tényező értékét 1-ben rögzítették. |
| --- | --- |

(79)

Ezért a Bizottság úgy tekinti, hogy az új beruházás megmentette az 596 meglévő munkahelyet és létrehozott 252 újat, így a munkahelyek száma összesen 848-ra emelkedett. A tőke-munka tényező, amely a 141 036 103 EUR értékű, támogatásra jogosult beruházásnál 848 munkahely létrehozását illetve fenntartását eredményezi, egy munkahelyre számítva 166 316 EUR-ós rátának felel meg. Következésképpen a támogatás mértékének beállítására szolgáló „I” tényező értékét 1-ben rögzítették.

| (80) | A regionális hatástényező egy szubvencionált új beruházásnak a támogatott régió gazdaságában kifejtett jótékony hatásait veszi számba. A Bizottság úgy véli, a munkahelyteremtés a régió fejlesztéséhez szánt projekthez való hozzájárulás mutatójának tekinthető. Egy tőkeigényes beruházás közvetett módon jelentős számú munkahelyet teremthet az adott támogatott és a vele szomszédos régiókban. Ebben az összefüggésben a munkahelyteremtés a projekt által közvetlenül létrehozott munkahelyekre utal, beleértve azokat a munkahelyeket is, amelyek a támogatott beruházással kapcsolatban álló szállítók és vevők révén jönnek létre. |
| --- | --- |

(80)

A regionális hatástényező egy szubvencionált új beruházásnak a támogatott régió gazdaságában kifejtett jótékony hatásait veszi számba. A Bizottság úgy véli, a munkahelyteremtés a régió fejlesztéséhez szánt projekthez való hozzájárulás mutatójának tekinthető. Egy tőkeigényes beruházás közvetett módon jelentős számú munkahelyet teremthet az adott támogatott és a vele szomszédos régiókban. Ebben az összefüggésben a munkahelyteremtés a projekt által közvetlenül létrehozott munkahelyekre utal, beleértve azokat a munkahelyeket is, amelyek a támogatott beruházással kapcsolatban álló szállítók és vevők révén jönnek létre.

| (81) | Portugália szerint a projekt közvetve 30 munkahely létrehozását eredményezte a régióban. Ezeket a munkahelyeket helyi berendezés-szállítók és szolgáltatók hozták létre. Mivel a beruházás összegéhez viszonyítva mérsékelt számról van szó, a Bizottság feltételezi, hogy az adatok pontosak. Ezenkívül, még ha a közvetve létrehozott munkahelyeket nem is vennék számításba, ez nem befolyásolná a regionális hatástényező meghatározását. Következésképpen, a Bizottság a regionális hatástényezőt („M”) 1-ben rögzítette. |
| --- | --- |

(81)

Portugália szerint a projekt közvetve 30 munkahely létrehozását eredményezte a régióban. Ezeket a munkahelyeket helyi berendezés-szállítók és szolgáltatók hozták létre. Mivel a beruházás összegéhez viszonyítva mérsékelt számról van szó, a Bizottság feltételezi, hogy az adatok pontosak. Ezenkívül, még ha a közvetve létrehozott munkahelyeket nem is vennék számításba, ez nem befolyásolná a regionális hatástényező meghatározását. Következésképpen, a Bizottság a regionális hatástényezőt („M”) 1-ben rögzítette.

| (82) | Tekintetbe véve az előzményeket, az engedélyezhető támogatás maximális mértéke a következő módon kerül kiszámításra: 32 % × 1 × 1 × 1 = 32 % nettó. A tervezett 41 504 199 EUR támogatás nettó 29,4 %-os támogatási mértéknek felel meg, amelyet Portugália odaítélni szándékozik az Infineon Portugal javára a Vila do Conde-i beruházásához, ez azonban a Multiszektoriális támogatási keretet alapul véve az engedélyezett maximális támogatási mérték alatt van. |
| --- | --- |

(82)

Tekintetbe véve az előzményeket, az engedélyezhető támogatás maximális mértéke a következő módon kerül kiszámításra: 32 % × 1 × 1 × 1 = 32 % nettó. A tervezett 41 504 199 EUR támogatás nettó 29,4 %-os támogatási mértéknek felel meg, amelyet Portugália odaítélni szándékozik az Infineon Portugal javára a Vila do Conde-i beruházásához, ez azonban a Multiszektoriális támogatási keretet alapul véve az engedélyezett maximális támogatási mérték alatt van.

| (83) | Valamennyi támogatott projekttel kapcsolatban, amelyeket a Multiszektoriális támogatási keret értelmében hagytak jóvá, a Bizottság megköveteli, hogy minden támogatás odaítélésével kapcsolatos, a tagállamok illetékes hatósága és a támogatás kedvezményezettje közti szerződés tartalmazzon olyan kitételt, amely vonatkozik a szerződés nem teljesítése esetén érvényes visszafizetési kötelezettségre, vagy előírja, hogy a támogatás utolsó nagyösszegű részlete (például 25 %) csak azután folyósítható, miután a támogatás kedvezményezettje bebizonyította a tagállamnak, hogy a projekt megvalósítása összhangban van a Bizottság határozatával, és ha ez utóbbi, a tagállam által szolgáltatott, a projekt végrehajtásáról tájékoztatással szolgáló információk alapján 60 munkanapos határidőn belül ehhez hozzájárulását adta, vagy nem támasztott kifogást a támogatás utolsó részletének kifizetése ellen. |
| --- | --- |

(83)

Valamennyi támogatott projekttel kapcsolatban, amelyeket a Multiszektoriális támogatási keret értelmében hagytak jóvá, a Bizottság megköveteli, hogy minden támogatás odaítélésével kapcsolatos, a tagállamok illetékes hatósága és a támogatás kedvezményezettje közti szerződés tartalmazzon olyan kitételt, amely vonatkozik a szerződés nem teljesítése esetén érvényes visszafizetési kötelezettségre, vagy előírja, hogy a támogatás utolsó nagyösszegű részlete (például 25 %) csak azután folyósítható, miután a támogatás kedvezményezettje bebizonyította a tagállamnak, hogy a projekt megvalósítása összhangban van a Bizottság határozatával, és ha ez utóbbi, a tagállam által szolgáltatott, a projekt végrehajtásáról tájékoztatással szolgáló információk alapján 60 munkanapos határidőn belül ehhez hozzájárulását adta, vagy nem támasztott kifogást a támogatás utolsó részletének kifizetése ellen.

| (84) | A Bizottság megjegyzi, hogy a beruházást nemrégen fejezték be, még semmilyen támogatást nem fizettek ki, a jóváhagyó határozatra várva. Portugália szerint a beruházás a tervek szerint megvalósult. Különös tekintettel a létrehozott munkahelyek számára és a beruházás teljes összegére, az adatok megegyeznek a fent említett adatokkal. |
| --- | --- |

(84)

A Bizottság megjegyzi, hogy a beruházást nemrégen fejezték be, még semmilyen támogatást nem fizettek ki, a jóváhagyó határozatra várva. Portugália szerint a beruházás a tervek szerint megvalósult. Különös tekintettel a létrehozott munkahelyek számára és a beruházás teljes összegére, az adatok megegyeznek a fent említett adatokkal.

| (85) | Következésképpen, a Bizottság úgy tekinti, hogy Portugália teljesítette a Multiszektoriális támogatási keret 6. pontjában foglaltak szerinti kötelezettségeit. |
| --- | --- |

(85)

Következésképpen, a Bizottság úgy tekinti, hogy Portugália teljesítette a Multiszektoriális támogatási keret 6. pontjában foglaltak szerinti kötelezettségeit.

VI.   KÖVETKEZTETÉSEK

| (86) | A fent említett preambulumbekezdések fényében a Bizottság úgy határozott, hogy a javasolt támogatás összege megfelel a szükséges feltételeknek, így a közös piaccal összeegyeztethető, |
| --- | --- |

(86)

A fent említett preambulumbekezdések fényében a Bizottság úgy határozott, hogy a javasolt támogatás összege megfelel a szükséges feltételeknek, így a közös piaccal összeegyeztethető,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ HATÁROZATOT:

1. cikk

A Portugália által az Infineon Technologies, Portugal, S.A.-nak juttatni szándékozott 41 504 299 EUR összegű állami támogatás, nettó támogatás egyenértékesében kifejezve, eleget tesz a szükséges feltételeknek, így a közös piaccal összeegyeztethető. Ezért a 41 504 299 EUR összegű, nettó támogatás egyenértékesében kifejezett állami támogatást a jelenlegi tényadatok alapján jóváhagyták.

2. cikk

Jelen határozat címzettje a Portugál Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2004. március 16-án.

a Bizottság részéről

Mario MONTI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 235., 2003.10.1., 55. o.

1

(2)  HL C 107., 1998.4.7., 7. o.

2

(3)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

3

(4)  Ennek a szövegnek egyes részeit megszerkesztették annak biztosítására, hogy bizalmas információ ne kerüljön közzétételre; ezek a részek szögletes zárójelben szerepelnek, csillaggal megjelölve.

4

(5)  Ennek a szövegnek egyes részeit megszerkesztették annak biztosítására, hogy bizalmas információ ne kerüljön közzétételre; ezek a részek szögletes zárójelben szerepelnek, csillaggal megjelölve.

5

(6)  A Bizottság által 2000. július 26-án jóváhagyva, a Bizottság 2000. augusztus 8-ai keltezésű SG(2000) D/106085. levele.

6

(7)  A Bizottság által 1999. szeptember 8-án jóváhagyva, a Bizottság 1999. október 6-i keltezésű SG(1999) D/07974. levele.

7

(8)  Ez az összeg a kölcsön visszatérítendő részének felel meg, azaz 56 414 441 EUR-nak (a kölcsön teljes összege) – 42 310 831 EUR (szubvenció).

8

(9)  Ezt a releváns termékpiaci meghatározást alkalmazták a Bizottság által a JV.44 Hitachi/Nec eljárásban is, a 2000. május 3-i határozat 14–20. pontjaiban

9

(10)  HL C 74., 1998.3.10., 9. o.

10

(11)  A Bizottság 2000. január 19-i levele, SG(2000) D/100638.

11

(12)  Lásd a Bizottság 2001. május 8-i határozatát (Wacker Chemie ügy) és a Bizottság 2001. július 3-i határozatát a Kronoply ügyben.

12

(13)  Az adatok egy semleges vizsgálati intézettől származnak: VLSI Research Inc.

13

(14)  A Bizottság 708/2003/EK rendelete (HL L 102., 2003.4.24., 7. o.) átmeneti kiegyenlítő vám kivetéséről; a Tanács 1480/2003/EK rendelete (HL L 212., 2003.8.22., 1. o.) végleges kiegyenlítő vám kivetéséről.

14

(15)  Forrás: Gartner Dataquest (2003. november).

15

Forrás

(16)  Az EK-Szerződés 88. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (HL L 83., 1999.3.27., 1. o.).

16

---

| 12.5.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 120/21 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 120/21

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2004. október 20.)

a Németország által a Kvaerner Warnow Werft javára végrehajtott állami támogatásról

(az értesítés a C(2004) 3921. számú dokumentummal történt)

(Csak a német szöveg hiteles)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/374/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének az első albekezdésre,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

tekintettel a legutóbb a 92/68/EGK tanácsi irányelvvel (1) módosított, a hajógyártás támogatásáról szóló, 1990. december 21-i 90/684/EGK tanácsi irányelvre (2),

miután az érdekelt felek felszólításra kerültek, hogy nyújtsák be megjegyzéseiket a fent említett rendelkezések (3) alapján, és megjegyzéseik figyelembe vételével,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | A német sajtó 1999. június 12-én beszámolt arról, hogy a Kvaerner Warnow Werft GmbH (a továbbiakban: „KWW”) mintegy 205 millió euró összegű kölcsönt (4) nyújtott anyavállalatának (a Kvaernernek). |
| --- | --- |

(1)

A német sajtó 1999. június 12-én beszámolt arról, hogy a Kvaerner Warnow Werft GmbH (a továbbiakban: „KWW”) mintegy 205 millió euró összegű kölcsönt (4) nyújtott anyavállalatának (a Kvaernernek).

| (2) | A Bizottság 1999. június 16-i keltezésű levelében részletes tájékoztatást kért Németországtól az átutalt pénzeszközök származásáról, hogy megbizonyosodjon arról, hogy ezek a pénzeszközök nem az 1993–1995 között a társaságnak fizetett támogatás többletkifizetéseiből vagy más támogatási elemekből származtak-e. Németország és a KWW képviselői 1999. június 22-én Brüsszelben üléseztek az ügy tisztázása céljából. A Bizottság további tájékoztatást kért Németországtól 1999. június 23-i, 1999. július 12-i és 1999. október 8-i leveleiben. Németország 1999. június 30-i és 1999. szeptember 16-i leveleiben válaszolt. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 1999. június 16-i keltezésű levelében részletes tájékoztatást kért Németországtól az átutalt pénzeszközök származásáról, hogy megbizonyosodjon arról, hogy ezek a pénzeszközök nem az 1993–1995 között a társaságnak fizetett támogatás többletkifizetéseiből vagy más támogatási elemekből származtak-e. Németország és a KWW képviselői 1999. június 22-én Brüsszelben üléseztek az ügy tisztázása céljából. A Bizottság további tájékoztatást kért Németországtól 1999. június 23-i, 1999. július 12-i és 1999. október 8-i leveleiben. Németország 1999. június 30-i és 1999. szeptember 16-i leveleiben válaszolt.

| (3) | 2000. február 29-i keltezésű levelében a Bizottság tájékoztatta Németországot határozatáról, mely szerint az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében eljárást indít a szóban forgó támogatási intézkedést illetően. |
| --- | --- |

(3)

2000. február 29-i keltezésű levelében a Bizottság tájékoztatta Németországot határozatáról, mely szerint az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében eljárást indít a szóban forgó támogatási intézkedést illetően.

| (4) | Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozat kihirdetésre került az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában
   (5). A Bizottság egyidejűleg felkérte az érintetteket és az érdekelt harmadik feleket arra, hogy a támogatással kapcsolatos megjegyzéseiket nyújtsák be. Németország 2000. március 31-i keltezésű levélben válaszolt. A KWW megjegyzéseit 2000. június 6-án faxon küldte meg. |
| --- | --- |

(4)

Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozat kihirdetésre került az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában
   (5). A Bizottság egyidejűleg felkérte az érintetteket és az érdekelt harmadik feleket arra, hogy a támogatással kapcsolatos megjegyzéseiket nyújtsák be. Németország 2000. március 31-i keltezésű levélben válaszolt. A KWW megjegyzéseit 2000. június 6-án faxon küldte meg.

| (5) | A Bizottsághoz az érdekelt harmadik felektől is érkeztek be megjegyzések, melyeket továbbítottak Németországnak, aki ezekre 2000. július 6-án és 2000. augusztus 4-én válaszolt faxon. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottsághoz az érdekelt harmadik felektől is érkeztek be megjegyzések, melyeket továbbítottak Németországnak, aki ezekre 2000. július 6-án és 2000. augusztus 4-én válaszolt faxon.

II.   AZ INTÉZKEDÉS RÉSZLETES LEÍRÁSA

| (6) | 1992 októberében a német Treuhandanstalt (a továbbiakban: „THA”) eladta a KWW jogelődjét, a keletnémet Neue Warnow Werft GmbH hajógyárat (a továbbiakban: „WW”) a norvég Kvaerner a.s. ipari csoportnak. |
| --- | --- |

(6)

1992 októberében a német Treuhandanstalt (a továbbiakban: „THA”) eladta a KWW jogelődjét, a keletnémet Neue Warnow Werft GmbH hajógyárat (a továbbiakban: „WW”) a norvég Kvaerner a.s. ipari csoportnak.

| (7) | 1992. július 20-án a Tanács, a 92/68/EGK irányelvvel úgy módosította a 90/684/EGK irányelvet, hogy bevezetett egy eltérést a kelet-németországi hajógyárak javára a többi közösségi gyárra érvényes előírásokhoz képest, annak érdekében, hogy megteremtse azoknak a hajógyáraknak a lehetőséget a gyors és átfogó szerkezetátalakításra. Ez az eltérés mindenek előtt lehetővé tette a keletnémet gyárak számára, hogy nagy összegű működési támogatást kapjanak 1993. december 31-ig. |
| --- | --- |

(7)

1992. július 20-án a Tanács, a 92/68/EGK irányelvvel úgy módosította a 90/684/EGK irányelvet, hogy bevezetett egy eltérést a kelet-németországi hajógyárak javára a többi közösségi gyárra érvényes előírásokhoz képest, annak érdekében, hogy megteremtse azoknak a hajógyáraknak a lehetőséget a gyors és átfogó szerkezetátalakításra. Ez az eltérés mindenek előtt lehetővé tette a keletnémet gyárak számára, hogy nagy összegű működési támogatást kapjanak 1993. december 31-ig.

| (8) | A Bizottság ezen eltérés elfogadásakor vállalást tett a Tanáccsal szemben, hogy a Bizottság felhasználja ellenőrzési és vizsgálati hatásköreit annak biztosítására, hogy a Kelet-Németországban lévő gyárak csak a szerkezetátalakításhoz szükséges támogatást kapják meg. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság ezen eltérés elfogadásakor vállalást tett a Tanáccsal szemben, hogy a Bizottság felhasználja ellenőrzési és vizsgálati hatásköreit annak biztosítására, hogy a Kelet-Németországban lévő gyárak csak a szerkezetátalakításhoz szükséges támogatást kapják meg.

| (9) | Németország 1992. október 30-i levélében tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy a WW egy átvételi megállapodás révén privatizálásra kerül. Németország különféle levelekben részletes tájékoztatást nyújtott az átvételi megállapodásról, a szerkezetátalakításról és a tervbe vett támogatási intézkedésekről. |
| --- | --- |

(9)

Németország 1992. október 30-i levélében tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy a WW egy átvételi megállapodás révén privatizálásra kerül. Németország különféle levelekben részletes tájékoztatást nyújtott az átvételi megállapodásról, a szerkezetátalakításról és a tervbe vett támogatási intézkedésekről.

| (10) | Az átvételi megállapodás úgy rendelkezik, hogy a WW a gyár privatizálása érdekében átvállalja magára a KWW által létrehozott, illetve meghatározott eszközöket és kötelezettségeket. A szerkezetátalakítási időszaknak 1995 végén kellett véget érnie. |
| --- | --- |

(10)

Az átvételi megállapodás úgy rendelkezik, hogy a WW a gyár privatizálása érdekében átvállalja magára a KWW által létrehozott, illetve meghatározott eszközöket és kötelezettségeket. A szerkezetátalakítási időszaknak 1995 végén kellett véget érnie.

| (11) | A THA-nak az átvételi megállapodás 7. pontjának megfelelően a privatizációt kiegészítő intézkedésekkel kell támogatnia. Részvétele az 1992. október 1-jei előzetes mérleg alapján került kialkudásra. A finanszírozás azzal számolt, hogy a vállalat mintegy 53,7 millió EUR (105 millió DEM) összegű saját tőkével rendelkezik. Továbbá, az előzetes mérlegnek már régen esedékes beruházások finanszírozására egy külön forrást kellett tartalmaznia 223,2 millió EUR (436,5 millió DEM) értékben, és további mintegy 230,08 millió EUR-t (450 millió DEM-et) (a továbbiakban „veszteségtérítés”), amelynek az a célja, hogy finanszírozza a KWW-nél a kieső termelés és a hiányzó versenyképesség miatt felmerült veszteségeket a szerkezetátalakítási időszakban. |
| --- | --- |

(11)

A THA-nak az átvételi megállapodás 7. pontjának megfelelően a privatizációt kiegészítő intézkedésekkel kell támogatnia. Részvétele az 1992. október 1-jei előzetes mérleg alapján került kialkudásra. A finanszírozás azzal számolt, hogy a vállalat mintegy 53,7 millió EUR (105 millió DEM) összegű saját tőkével rendelkezik. Továbbá, az előzetes mérlegnek már régen esedékes beruházások finanszírozására egy külön forrást kellett tartalmaznia 223,2 millió EUR (436,5 millió DEM) értékben, és további mintegy 230,08 millió EUR-t (450 millió DEM-et) (a továbbiakban „veszteségtérítés”), amelynek az a célja, hogy finanszírozza a KWW-nél a kieső termelés és a hiányzó versenyképesség miatt felmerült veszteségeket a szerkezetátalakítási időszakban.

| (12) | A gyár privatizálásának és szerkezetátalakításának megkönnyítése érdekében Németország 1992. november 27-i levélében összességében mintegy 720,5 millió EUR (1 409,2 millió DEM) összegű támogatási intézkedést javasolt. |
| --- | --- |

(12)

A gyár privatizálásának és szerkezetátalakításának megkönnyítése érdekében Németország 1992. november 27-i levélében összességében mintegy 720,5 millió EUR (1 409,2 millió DEM) összegű támogatási intézkedést javasolt.

| (13) | A Bizottság – figyelembe véve a 90/684/EGK irányelvben foglalt ellenőrzési kötelezettséget, valamint azt, hogy a működési támogatást csak 1993. december 31-ig lehetett volna jóváhagyni – úgy döntött, hogy a gyár számára a támogatási intézkedéseket öt részletben hagyja jóvá. Összesen a jóváhagyott támogatási összegek alacsonyabbak voltak, mint a Németország által 1992 novemberében igényelt összegek. A Bizottság az első részlettel kapcsolatos határozatában a következő támogatásokat hagyta jóvá: | N 692/D/91 – Németországgal az 1993. március 3-i levélben közölték (SG (93) D/4052)







  — | 23,3 millió EUR (45,5 millió DEM) összegű működési támogatás amiből 6 millió EUR (11,7 millió DEM) az 1990. július 1. után aláírt szerződések révén elszenvedett veszteségek egy részének fedezése, 3,1 millió EUR (6,1 millió DEM) versenyképességi támogatás (Wettbewerbshilfe) és 14,2 millió EUR (27,75 millió DEM) sajáttőke-hozzájárulás; |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

A Bizottság – figyelembe véve a 90/684/EGK irányelvben foglalt ellenőrzési kötelezettséget, valamint azt, hogy a működési támogatást csak 1993. december 31-ig lehetett volna jóváhagyni – úgy döntött, hogy a gyár számára a támogatási intézkedéseket öt részletben hagyja jóvá. Összesen a jóváhagyott támogatási összegek alacsonyabbak voltak, mint a Németország által 1992 novemberében igényelt összegek. A Bizottság az első részlettel kapcsolatos határozatában a következő támogatásokat hagyta jóvá:

N 692/D/91 – Németországgal az 1993. március 3-i levélben közölték (SG (93) D/4052)

—

23,3 millió EUR (45,5 millió DEM) összegű működési támogatás amiből 6 millió EUR (11,7 millió DEM) az 1990. július 1. után aláírt szerződések révén elszenvedett veszteségek egy részének fedezése, 3,1 millió EUR (6,1 millió DEM) versenyképességi támogatás (Wettbewerbshilfe) és 14,2 millió EUR (27,75 millió DEM) sajáttőke-hozzájárulás;

| — | 42,1 millió EUR (82,4 millió DEM) működési támogatás, a régi kötelezettségeknek a THA részéről történő átvállalásának formájában; |
| --- | --- |

—

42,1 millió EUR (82,4 millió DEM) működési támogatás, a régi kötelezettségeknek a THA részéről történő átvállalásának formájában;

| — | 65,2 millió EUR (127,5 millió DEM) befektetési támogatás; |
| --- | --- |

—

65,2 millió EUR (127,5 millió DEM) befektetési támogatás;

| — | 13,8 millió EUR (27.0 millió DEM) üzembezárási támogatás; |
| --- | --- |

—

13,8 millió EUR (27.0 millió DEM) üzembezárási támogatás;

Összességében ez a határozat 144,4 millió EUR (282,4 millió DEM) állami támogatást engedélyezett.

| (14) | Mielőtt a további részleteket engedélyezte volna, a Bizottság 1993. április 2-i, 1993. július 12-i és 1993. október 11-i leveleiben felkérte Németországot, hogy adjon további információkat a szerkezetátalakítás időszakában teljesítendő hajóépítési szerződésekkel kapcsolatban várható és felmerült veszteségekről, valamint a tervezett beruházásokról. A Bizottság 1993. október 11-i levelében annak megindokolását is kérte Németországtól, hogy a tizenkét hajóépítési szerződés közül, amelyekre a veszteségtérítést és a versenyképességi támogatást szánták, az első hat hajóépítési szerződés veszteségei miért csak 29,4 %-át tették ki a várható összes veszteségnek, beleszámítva a versenyképességi támogatást is. |
| --- | --- |

(14)

Mielőtt a további részleteket engedélyezte volna, a Bizottság 1993. április 2-i, 1993. július 12-i és 1993. október 11-i leveleiben felkérte Németországot, hogy adjon további információkat a szerkezetátalakítás időszakában teljesítendő hajóépítési szerződésekkel kapcsolatban várható és felmerült veszteségekről, valamint a tervezett beruházásokról. A Bizottság 1993. október 11-i levelében annak megindokolását is kérte Németországtól, hogy a tizenkét hajóépítési szerződés közül, amelyekre a veszteségtérítést és a versenyképességi támogatást szánták, az első hat hajóépítési szerződés veszteségei miért csak 29,4 %-át tették ki a várható összes veszteségnek, beleszámítva a versenyképességi támogatást is.

| (15) | 1993. május 28-i válaszlevelében Németország arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a 230,08 millió EUR (450,0 millió DEM) veszteségtérítés az eladó és a vevő közötti tárgyalások kompromisszumos eredménye. Németország utalt arra, hogy a kiegészítő veszteségek kockázatát vagy hasznát a KWW viselné, amiből neki esetleges nyeresége is származhatna. |
| --- | --- |

(15)

1993. május 28-i válaszlevelében Németország arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a 230,08 millió EUR (450,0 millió DEM) veszteségtérítés az eladó és a vevő közötti tárgyalások kompromisszumos eredménye. Németország utalt arra, hogy a kiegészítő veszteségek kockázatát vagy hasznát a KWW viselné, amiből neki esetleges nyeresége is származhatna.

| (16) | A német hatóságok jelezték azt is, hogy a 230,08 millió EUR (450,0 millió DEM) összegű veszteségtérítés nem tartalmazza azt a 17,7 millió EUR (34,6 millió DEM) összeget, amely a jövőbeli veszteségeket fedezi, olyan még nem teljesített konténerhajó-szerződésekből (Kassettenschiff) adódóan, amelyeket a THA a privatizáció keretében átvett. Nem tartalmazza azt a 42,1 millió EUR (82,4 millió DEM) támogatási összeget sem, amely a korábbi kötelezettségeknek a THA részéről a privatizáció keretében történő átvállalásának formájában valósult meg. |
| --- | --- |

(16)

A német hatóságok jelezték azt is, hogy a 230,08 millió EUR (450,0 millió DEM) összegű veszteségtérítés nem tartalmazza azt a 17,7 millió EUR (34,6 millió DEM) összeget, amely a jövőbeli veszteségeket fedezi, olyan még nem teljesített konténerhajó-szerződésekből (Kassettenschiff) adódóan, amelyeket a THA a privatizáció keretében átvett. Nem tartalmazza azt a 42,1 millió EUR (82,4 millió DEM) támogatási összeget sem, amely a korábbi kötelezettségeknek a THA részéről a privatizáció keretében történő átvállalásának formájában valósult meg.

| (17) | 1993. november 16-i levelében Németország továbbított egy 1993. október 29-i keltezésű levelet a KWW-től, amely megmagyarázza, hogy a mintegy 230,08 millió EUR (450,0 millió DEM) veszteségtérítés nem tizenkét, hanem tizenhat hajóépítési szerződésre vonatkozik. A levél jelezte, hogy a veszteségek a korábban megadottaknál valamivel magasabbnak tűnnek. |
| --- | --- |

(17)

1993. november 16-i levelében Németország továbbított egy 1993. október 29-i keltezésű levelet a KWW-től, amely megmagyarázza, hogy a mintegy 230,08 millió EUR (450,0 millió DEM) veszteségtérítés nem tizenkét, hanem tizenhat hajóépítési szerződésre vonatkozik. A levél jelezte, hogy a veszteségek a korábban megadottaknál valamivel magasabbnak tűnnek.

| (18) | 1993 végén a Bizottság jóváhagyta a támogatás második részletét. | N 692/J/91 – Németországgal az 1994. január 17-i levélben közölték (SG (94) D/567)







  — | 315,5 millió EUR (617,1 millió DEM) működési támogatás, amiből 58,0 millió EUR (113,5 millió DEM) készpénzben fizetendő, ezen belül 34,2 millió EUR (66,9 millió DEM) a versenyképességi támogatására és 23,8 millió EUR (46,6 millió DEM) az 1990. július 1-je után aláírt szerződéseken elszenvedett veszteségek egy részének fedezésére, |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

1993 végén a Bizottság jóváhagyta a támogatás második részletét.

N 692/J/91 – Németországgal az 1994. január 17-i levélben közölték (SG (94) D/567)

—

315,5 millió EUR (617,1 millió DEM) működési támogatás, amiből 58,0 millió EUR (113,5 millió DEM) készpénzben fizetendő, ezen belül 34,2 millió EUR (66,9 millió DEM) a versenyképességi támogatására és 23,8 millió EUR (46,6 millió DEM) az 1990. július 1-je után aláírt szerződéseken elszenvedett veszteségek egy részének fedezésére,

| — | A határozat elmagyarázza, hogy az EUR 315,5 millió EUR (617,1 millió DEM) működési támogatás a gyárnak fizethető maximális működési támogatás az 1993. december 31-ig aláírt hajóépítési szerződések kapcsán. |
| --- | --- |

—

A határozat elmagyarázza, hogy az EUR 315,5 millió EUR (617,1 millió DEM) működési támogatás a gyárnak fizethető maximális működési támogatás az 1993. december 31-ig aláírt hajóépítési szerződések kapcsán.

| (19) | A három utolsó részletet a következő bizottsági határozat hagyta jóvá: | N 1/95 – Németországgal az 1995. február 20-i levélben közölték (SG (95) D/1818)







  — | 115,3 millió EUR (225,5 millió DEM) beruházási támogatás, amiből 10,2 millió EUR (20,0 millió DEM) nem pénzbeli, |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

A három utolsó részletet a következő bizottsági határozat hagyta jóvá:

N 1/95 – Németországgal az 1995. február 20-i levélben közölték (SG (95) D/1818)

—

115,3 millió EUR (225,5 millió DEM) beruházási támogatás, amiből 10,2 millió EUR (20,0 millió DEM) nem pénzbeli,

| | N 637/95 – Németországgal az 1995. október 18-i levélben közölték (SG (95) D/12821)







  — | 34,2 millió EUR (66,9 millió DEM) befektetési támogatás, |
| --- | --- | --- |

N 637/95 – Németországgal az 1995. október 18-i levélben közölték (SG (95) D/12821)

—

34,2 millió EUR (66,9 millió DEM) befektetési támogatás,

| | N 797/95 – Németországgal az 1995. december 11-i levélben közölték (SG (95) D/15969)







  — | 29,6 millió EUR (58,0 millió DEM) befektetési támogatás. |
| --- | --- | --- |

N 797/95 – Németországgal az 1995. december 11-i levélben közölték (SG (95) D/15969)

—

29,6 millió EUR (58,0 millió DEM) befektetési támogatás.

| (20) | Az ezekkel a határozatokkal jóváhagyott működési támogatás teljes támogatási összege mintegy 380,9 millió EUR (745,0 millió DEM) volt. Ebből 37,3 millió EUR (73,0 millió DEM = 66,9 millió DEM + 6,1 millió DEM) versenyképességi támogatás, 23,8 millió EUR (46,6 millió DEM) az 1990. július 1-je után aláírt szerződéseken elszenvedett veszteségek egy részének fedezésére, és 42,1 millió EUR (82,4 millió DEM) a régi kötelezettségek alóli mentesítés formájában), 242,8 millió EUR (474,9 millió DEM) befektetési támogatás és 13,8 millió EUR (27 millió DEM) üzembezárási támogatás. Ez mintegy 637,5 millió EUR (1 246,9 millió DEM) teljes támogatási összeget eredményez. |
| --- | --- |

(20)

Az ezekkel a határozatokkal jóváhagyott működési támogatás teljes támogatási összege mintegy 380,9 millió EUR (745,0 millió DEM) volt. Ebből 37,3 millió EUR (73,0 millió DEM = 66,9 millió DEM + 6,1 millió DEM) versenyképességi támogatás, 23,8 millió EUR (46,6 millió DEM) az 1990. július 1-je után aláírt szerződéseken elszenvedett veszteségek egy részének fedezésére, és 42,1 millió EUR (82,4 millió DEM) a régi kötelezettségek alóli mentesítés formájában), 242,8 millió EUR (474,9 millió DEM) befektetési támogatás és 13,8 millió EUR (27 millió DEM) üzembezárási támogatás. Ez mintegy 637,5 millió EUR (1 246,9 millió DEM) teljes támogatási összeget eredményez.

| (21) | A Bizottság a támogatás különféle részleteit jóváhagyó határozataiban emlékeztetett arra, hogy a 90/684/EGK irányelvnek az említett eltérés tekintetében történő módosításakor vállalta a Tanáccsal szemben, hogy felhasználja ellenőrzési és vizsgálati hatáskörét annak biztosítására, hogy a keletnémet gyárak csak a szerkezetátalakításhoz szükséges támogatást kapják meg. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság a támogatás különféle részleteit jóváhagyó határozataiban emlékeztetett arra, hogy a 90/684/EGK irányelvnek az említett eltérés tekintetében történő módosításakor vállalta a Tanáccsal szemben, hogy felhasználja ellenőrzési és vizsgálati hatáskörét annak biztosítására, hogy a keletnémet gyárak csak a szerkezetátalakításhoz szükséges támogatást kapják meg.

| (22) | A Bizottság hangsúlyozta, hogy ennek következtében csak akkor tudja jóváhagyni a támogatás megadását, ha annak szükségességét kétségtelenül kimutatják és az említett irányelvben foglalt feltételek a támogatás ellenszolgáltatásaként korlátlanul teljesülnek. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság hangsúlyozta, hogy ennek következtében csak akkor tudja jóváhagyni a támogatás megadását, ha annak szükségességét kétségtelenül kimutatják és az említett irányelvben foglalt feltételek a támogatás ellenszolgáltatásaként korlátlanul teljesülnek.

| (23) | A Bizottság minden említett határozatában emlékeztette Németországot arra, hogy a tervezett teljes támogatás további kiadása érdekében a 92/68/EGK tanácsi irányelv szerint a következő dokumentumokat kell beszolgáltatnia:






  a) | dokumentumok, amelyek a Bizottság számára megnyugtató módon igazolják, hogy a támogatásra továbbra is szükség van, |
| --- | --- | --- |

(23)

A Bizottság minden említett határozatában emlékeztette Németországot arra, hogy a tervezett teljes támogatás további kiadása érdekében a 92/68/EGK tanácsi irányelv szerint a következő dokumentumokat kell beszolgáltatnia:

a)

dokumentumok, amelyek a Bizottság számára megnyugtató módon igazolják, hogy a támogatásra továbbra is szükség van,

| b) | dokumentumok, amelyek a Bizottság számára megnyugtató módon igazolják, hogy a beruházások megvalósítása a Bizottságnak benyújtott részletes beruházási terv szerint halad, és a megkövetelt kapacitáskorlátozáshoz vezet majd; |
| --- | --- |

b)

dokumentumok, amelyek a Bizottság számára megnyugtató módon igazolják, hogy a beruházások megvalósítása a Bizottságnak benyújtott részletes beruházási terv szerint halad, és a megkövetelt kapacitáskorlátozáshoz vezet majd;

| c) | jelentések, amelyek a Bizottság számára megnyugtató módon igazolják, hogy a támogatások nem folynak be valamilyen formában más hajógyárakhoz („spillover-jelentések”). Ezeket a jelentéseket független könyvvizsgálónak kell biztosítania. 1995-ben, a szerkezetátalakítási időszak végén szűntek meg a beszámolási kötelezettségek a Bizottsággal szemben. |
| --- | --- |

c)

jelentések, amelyek a Bizottság számára megnyugtató módon igazolják, hogy a támogatások nem folynak be valamilyen formában más hajógyárakhoz („spillover-jelentések”). Ezeket a jelentéseket független könyvvizsgálónak kell biztosítania. 1995-ben, a szerkezetátalakítási időszak végén szűntek meg a beszámolási kötelezettségek a Bizottsággal szemben.

| (24) | Az 1995. december 31-ig terjedő időszakról szóló legutóbbi spillover-jelentést 1996. július 9-én nyújtották be a Bizottságnak. Ebben a jelentésben az 1995. december 31. előtt felmerült, hajóépítési szerződésekből származó veszteségek mintegy 230,08 millió EUR-t (450 millió DEM-et) tettek ki (kiszámításánál a kapott versenyképességi támogatást nem vették figyelembe). A német szövetségi kormány szerint a beszámoló készítésének idején a végleges veszteségek kiszámítása még nem volt lehetséges, mivel egyes hajókat még nem szállítottak le, és a bérbevételi garanciákból származó pénzügyi kockázatok még mindig fennálltak. |
| --- | --- |

(24)

Az 1995. december 31-ig terjedő időszakról szóló legutóbbi spillover-jelentést 1996. július 9-én nyújtották be a Bizottságnak. Ebben a jelentésben az 1995. december 31. előtt felmerült, hajóépítési szerződésekből származó veszteségek mintegy 230,08 millió EUR-t (450 millió DEM-et) tettek ki (kiszámításánál a kapott versenyképességi támogatást nem vették figyelembe). A német szövetségi kormány szerint a beszámoló készítésének idején a végleges veszteségek kiszámítása még nem volt lehetséges, mivel egyes hajókat még nem szállítottak le, és a bérbevételi garanciákból származó pénzügyi kockázatok még mindig fennálltak.

| (25) | A Bizottság 1999. június 16-i kérésére csak 1999. június 18-án kapta meg a könyvvizsgáló által az 1992–1997-re szóló, hitelesített hiánytalan éves KKW-jelentéseket, továbbá az 1998-ra szóló előzetes kimutatásokat. Németország 1999. június 30-án küldte el a Bizottságnak a KWW könyvvizsgáló-vállalatának (az 1997. április 25-i) a szerkezetátalakítási támogatás 1996 végéig történő tényleges felhasználásáról szóló levelét. A jelentésből kiderül, hogy a vonatkozó hajóépítési szerződésekből adódó tényleges veszteségek – a versenyképességi támogatás levonása nélkül – mintegy 178 millió EUR-t (348,095 millió DEM-et) tettek ki. 1996-ban további mintegy 23,1 millió EUR (45,121 millió DEM) veszteség merült fel, úgyhogy a veszteség teljes összege 1996. december 31-ig 201,05 millió EUR (393,216 millió DEM) volt. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság 1999. június 16-i kérésére csak 1999. június 18-án kapta meg a könyvvizsgáló által az 1992–1997-re szóló, hitelesített hiánytalan éves KKW-jelentéseket, továbbá az 1998-ra szóló előzetes kimutatásokat. Németország 1999. június 30-án küldte el a Bizottságnak a KWW könyvvizsgáló-vállalatának (az 1997. április 25-i) a szerkezetátalakítási támogatás 1996 végéig történő tényleges felhasználásáról szóló levelét. A jelentésből kiderül, hogy a vonatkozó hajóépítési szerződésekből adódó tényleges veszteségek – a versenyképességi támogatás levonása nélkül – mintegy 178 millió EUR-t (348,095 millió DEM-et) tettek ki. 1996-ban további mintegy 23,1 millió EUR (45,121 millió DEM) veszteség merült fel, úgyhogy a veszteség teljes összege 1996. december 31-ig 201,05 millió EUR (393,216 millió DEM) volt.

| (26) | Mivel a tényleges veszteségek nyilvánvalóan alacsonyabbak voltak a tervezettnél (262 millió EUR [512,5 millió DEM], beleértve a 31,9 millió EUR [62,5 millió DEM] összegű versenyképességi támogatást) a Bizottság 1999. június 23-i levelében felkérte Németországot, hogy adjon magyarázatot a KWW anyavállalatának javára történő 204,5 millió EUR (400 millió DEM) összegű átutalásról. |
| --- | --- |

(26)

Mivel a tényleges veszteségek nyilvánvalóan alacsonyabbak voltak a tervezettnél (262 millió EUR [512,5 millió DEM], beleértve a 31,9 millió EUR [62,5 millió DEM] összegű versenyképességi támogatást) a Bizottság 1999. június 23-i levelében felkérte Németországot, hogy adjon magyarázatot a KWW anyavállalatának javára történő 204,5 millió EUR (400 millió DEM) összegű átutalásról.

| (27) | Németország 1999. június 30-án kelt válaszlevele szerint nem követelték vissza a különbözeti összeget a KWW-től. Németország továbbá elmagyarázta, hogy a veszteség fedezésére szolgáló összeg megadása és jóváhagyása átalányként történt, úgyhogy az esetleges különbözetet a KWW megtarthatja. |
| --- | --- |

(27)

Németország 1999. június 30-án kelt válaszlevele szerint nem követelték vissza a különbözeti összeget a KWW-től. Németország továbbá elmagyarázta, hogy a veszteség fedezésére szolgáló összeg megadása és jóváhagyása átalányként történt, úgyhogy az esetleges különbözetet a KWW megtarthatja.

| (28) | A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatában megjegyezte, hogy a KWW 262 millió EUR (512,5 millió DEM) működési támogatást kapott veszteség fedezésére (ezen belül a versenyképességi támogatás számára 32 millió EUR [62,5 millió DEM]), miközben a tényleges veszteségek csak 201,05 millió EUR-t (393,216 millió DEM-et) tettek ki. Ez azt jelzi, hogy a KWW mintegy 61 millió EUR (119,284 millió DEM) többletet kapott működési támogatásban a veszteségek fedezésére, ami nem felel meg azon rendelkezésének, hogy a hajógyárak Kelet-Németországban csak a szerkezetátalakításukhoz szükséges támogatást kaphatnak. A Bizottság megjegyezte azt is, hogy minden, a támogatás megadásával kapcsolatos határozata világosan kimondta, hogy a Bizottság fel fogja használni vizsgálati és ellenőrzési hatáskörét annak biztosítására, hogy a hajógyárak csak a szerkezetátalakításukhoz szükséges támogatást kapják meg. Következésképpen, mivel a támogatást jóváhagyó bizottsági határozatok szerint a gyárak csak a szerkezetátalakításukhoz szükséges támogatást kaphatják meg, a Bizottság pedig kötelezettséget vállalt e rendelkezés mellett, csak a tényleges veszteségek megtérítése tekinthető összeegyeztethetőnek a támogatások megadásáról szóló bizottsági határozatokkal. |
| --- | --- |

(28)

A Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megnyitásáról szóló határozatában megjegyezte, hogy a KWW 262 millió EUR (512,5 millió DEM) működési támogatást kapott veszteség fedezésére (ezen belül a versenyképességi támogatás számára 32 millió EUR [62,5 millió DEM]), miközben a tényleges veszteségek csak 201,05 millió EUR-t (393,216 millió DEM-et) tettek ki. Ez azt jelzi, hogy a KWW mintegy 61 millió EUR (119,284 millió DEM) többletet kapott működési támogatásban a veszteségek fedezésére, ami nem felel meg azon rendelkezésének, hogy a hajógyárak Kelet-Németországban csak a szerkezetátalakításukhoz szükséges támogatást kaphatnak. A Bizottság megjegyezte azt is, hogy minden, a támogatás megadásával kapcsolatos határozata világosan kimondta, hogy a Bizottság fel fogja használni vizsgálati és ellenőrzési hatáskörét annak biztosítására, hogy a hajógyárak csak a szerkezetátalakításukhoz szükséges támogatást kapják meg. Következésképpen, mivel a támogatást jóváhagyó bizottsági határozatok szerint a gyárak csak a szerkezetátalakításukhoz szükséges támogatást kaphatják meg, a Bizottság pedig kötelezettséget vállalt e rendelkezés mellett, csak a tényleges veszteségek megtérítése tekinthető összeegyeztethetőnek a támogatások megadásáról szóló bizottsági határozatokkal.

| (29) | A Bizottság ezért kétségeinek adott hangot azzal kapcsolatban, hogy a mintegy 61 millió EUR (119,284 millió DEM) működési támogatás összeegyeztethető-e a közös piaccal. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság ezért kétségeinek adott hangot azzal kapcsolatban, hogy a mintegy 61 millió EUR (119,284 millió DEM) működési támogatás összeegyeztethető-e a közös piaccal.

III.   AZ ÉRDEKELT HARMADIK FELEK ÉS A RÉSZTVEVŐK MEGJEGYZÉSEI

| (30) | 2000. június 9-i és 2000. június 3-i keltezéssel a Bizottság megjegyzéseket kapott a Dán Hajóépítők Egyesületétől (Foreningen av Jernskibs- og Maskinbyggerier i Danmark - Skibsvaerftsforeningen). További megjegyzéseket kapott a Dán Iparszövetségtől (Dansk Industri) 2000. június 9-i keltezéssel és 2000. június 28-i keltezéssel. A KWW megjegyzéseit 2000. június 6-i keltezéssel nyújtotta be. |
| --- | --- |

(30)

2000. június 9-i és 2000. június 3-i keltezéssel a Bizottság megjegyzéseket kapott a Dán Hajóépítők Egyesületétől (Foreningen av Jernskibs- og Maskinbyggerier i Danmark - Skibsvaerftsforeningen). További megjegyzéseket kapott a Dán Iparszövetségtől (Dansk Industri) 2000. június 9-i keltezéssel és 2000. június 28-i keltezéssel. A KWW megjegyzéseit 2000. június 6-i keltezéssel nyújtotta be.

| (31) | A Dán Hajóépítők Egyesülete fontosnak tartja, hogy a Bizottság folyamatosan felügyeli a meglévő szabályok betartását. Dániában 1992 óta több gyárat is be kellett zárni, illetve a munkaerőt csökkenteni, aminek következtében a munkahelyek száma ebben az ágazatban a felére csökkent. A gyárak alvállalkozói és beszállítói jelentős számú munkahelyet veszítettek. A támogatás által a többi tagállam hajógyártására gyakorolt negatív hatások korlátozása ezért manapság is nagyon fontos. Ezért nem lehet ma kevésbé szigorú követelményeket támasztani a támogatás és annak feltételeinek értékelésével szemben, mint az 1992 és 1994 közötti időszakban. |
| --- | --- |

(31)

A Dán Hajóépítők Egyesülete fontosnak tartja, hogy a Bizottság folyamatosan felügyeli a meglévő szabályok betartását. Dániában 1992 óta több gyárat is be kellett zárni, illetve a munkaerőt csökkenteni, aminek következtében a munkahelyek száma ebben az ágazatban a felére csökkent. A gyárak alvállalkozói és beszállítói jelentős számú munkahelyet veszítettek. A támogatás által a többi tagállam hajógyártására gyakorolt negatív hatások korlátozása ezért manapság is nagyon fontos. Ezért nem lehet ma kevésbé szigorú követelményeket támasztani a támogatás és annak feltételeinek értékelésével szemben, mint az 1992 és 1994 közötti időszakban.

| (32) | A 92/68/EGK irányelvet előkészítő dokumentumok azt mutatják, hogy a támogatás szükségességének a Bizottság által előírt átfogó elemzését bemutatták a Tanácsnak. Mint a többi gyár esetében, a támogatás felosztásra került a régi kötelezettségek elengedésére, saját tőkére és veszteségtérítésre. Annak ellenére, hogy a Tanács felső határt állapított meg a különféle támogatások teljes összegére, nem állapított meg felső határokat az egyes gyárak támogatásaira. Nem volt kétség a régi kötelezettségek és a sajáttőke-áramlás összegei felől. A veszteségtérítésre azonban a Bizottságnak kellett megállapítania a végleges összeget egy meghatározott kereten belül. Mindemellett a Bizottságnak természetesen gondot kell viselnie azért, hogy a támogatást csak a tervezett célra használják fel. A Bizottságnak, későbbi ellenőrzések révén meg kellett győződnie arról is, hogy az összegeket valóban csak az előirányzott célokra használták-e fel. A Tanács Németország részvételével ezeket a támogatási feltételeket 1992 júniusában és júliusában határozta meg. Ezért Németország nem hivatkozhat olyan más megállapodásokra, amelyek tartalma esetleg ettől különbözik, amelyeket a gyár megvásárlójával később kötött meg. |
| --- | --- |

(32)

A 92/68/EGK irányelvet előkészítő dokumentumok azt mutatják, hogy a támogatás szükségességének a Bizottság által előírt átfogó elemzését bemutatták a Tanácsnak. Mint a többi gyár esetében, a támogatás felosztásra került a régi kötelezettségek elengedésére, saját tőkére és veszteségtérítésre. Annak ellenére, hogy a Tanács felső határt állapított meg a különféle támogatások teljes összegére, nem állapított meg felső határokat az egyes gyárak támogatásaira. Nem volt kétség a régi kötelezettségek és a sajáttőke-áramlás összegei felől. A veszteségtérítésre azonban a Bizottságnak kellett megállapítania a végleges összeget egy meghatározott kereten belül. Mindemellett a Bizottságnak természetesen gondot kell viselnie azért, hogy a támogatást csak a tervezett célra használják fel. A Bizottságnak, későbbi ellenőrzések révén meg kellett győződnie arról is, hogy az összegeket valóban csak az előirányzott célokra használták-e fel. A Tanács Németország részvételével ezeket a támogatási feltételeket 1992 júniusában és júliusában határozta meg. Ezért Németország nem hivatkozhat olyan más megállapodásokra, amelyek tartalma esetleg ettől különbözik, amelyeket a gyár megvásárlójával később kötött meg.

| (33) | A spillover-jelentéseket annak elkerülésére kérték, hogy harmadik felek hasznot húzhassanak a támogatásból. Ha a kérdéses támogatást a kedvezményezett költségeitől függetlenül adták volna meg, a túllépési jelentésekre nem lett volna szükség a többlettámogatásnak a vállalat jelenlegi tulajdonosaihoz történő átadásának megakadályozására. |
| --- | --- |

(33)

A spillover-jelentéseket annak elkerülésére kérték, hogy harmadik felek hasznot húzhassanak a támogatásból. Ha a kérdéses támogatást a kedvezményezett költségeitől függetlenül adták volna meg, a túllépési jelentésekre nem lett volna szükség a többlettámogatásnak a vállalat jelenlegi tulajdonosaihoz történő átadásának megakadályozására.

| (34) | A 262,0 millió EUR (512,5 millió DEM) támogatást, amelyet veszteségtérítésre adtak meg, valójában nem erre a célra használták fel teljes egészében. Ez a logikus következtetés abból a tényből, hogy a veszteségek valójában ennél az összegnél alacsonyabbak voltak. Ezért a támogatást az eredeti céltól eltérően használták fel. Még ha a Bizottság nem is magyarázta el, hogy mi történt ezekkel az összegekkel, az anyavállalatnak történt kölcsönnyújtás arra enged következtetni, hogy a támogatásból mindenképpen hasznot húzott az anyavállalat. A Tanács által meghatározott feltételek szerint a Bizottságnak ezt meg kellett volna akadályoznia. Az összeg, amelyet nem a veszteség megtérítésére használtak fel, és amelyet nem lehetett volna az anyavállalatnak átutalni, friss tőke juttatásának tekintendő, ami azt jelenti, hogy a Tanács által elfogadottnál nagyobb összeg ilyen célú felhasználására került sor. A támogatás felhasználása nemcsak ellentétben áll a Bizottság által meghatározott feltételekkel, de a 92/68/EK tanácsi irányelvvel is. |
| --- | --- |

(34)

A 262,0 millió EUR (512,5 millió DEM) támogatást, amelyet veszteségtérítésre adtak meg, valójában nem erre a célra használták fel teljes egészében. Ez a logikus következtetés abból a tényből, hogy a veszteségek valójában ennél az összegnél alacsonyabbak voltak. Ezért a támogatást az eredeti céltól eltérően használták fel. Még ha a Bizottság nem is magyarázta el, hogy mi történt ezekkel az összegekkel, az anyavállalatnak történt kölcsönnyújtás arra enged következtetni, hogy a támogatásból mindenképpen hasznot húzott az anyavállalat. A Tanács által meghatározott feltételek szerint a Bizottságnak ezt meg kellett volna akadályoznia. Az összeg, amelyet nem a veszteség megtérítésére használtak fel, és amelyet nem lehetett volna az anyavállalatnak átutalni, friss tőke juttatásának tekintendő, ami azt jelenti, hogy a Tanács által elfogadottnál nagyobb összeg ilyen célú felhasználására került sor. A támogatás felhasználása nemcsak ellentétben áll a Bizottság által meghatározott feltételekkel, de a 92/68/EK tanácsi irányelvvel is.

| (35) | Végül a Dán Hajóépítők Egyesülete azt a következtetést vonja le, hogy a rendelkezésre álló információk szerint a KWW a veszteségeinek ténylegesen megfelelő összegnél nagyobb támogatási összeget kapott. Sem a Tanács, sem pedig a Bizottság nem fogadta el egyik szakaszban sem, hogy a veszteség megtérítésére szolgáló működési támogatás magasabb legyen a tényleges veszteségeknél. |
| --- | --- |

(35)

Végül a Dán Hajóépítők Egyesülete azt a következtetést vonja le, hogy a rendelkezésre álló információk szerint a KWW a veszteségeinek ténylegesen megfelelő összegnél nagyobb támogatási összeget kapott. Sem a Tanács, sem pedig a Bizottság nem fogadta el egyik szakaszban sem, hogy a veszteség megtérítésére szolgáló működési támogatás magasabb legyen a tényleges veszteségeknél.

| (36) | Ezen kívül, a Dán Hajóépítők Egyesülete azon a véleményen van, hogy ha a Bizottság jóváhagyja a támogatásokat a Miniszterek Tanácsa által megállapított korlátokon belül, oly módon, hogy a kedvezményezettek számára garantált egy adott összeg bizonyos feltételek mellett, az ilyen jóváhagyás – amennyiben ezeket a feltételeket teljesítik – nem vonható vissza egy későbbi szakaszban, függetlenül attól, hogy a Bizottság a korábbi értelmezéssel kapcsolatban megváltoztatja a véleményét. Másfelől sem a Bizottság, sem a tagállamok nem hagyhatnak jóvá olyan támogatást, amely meghaladja a Miniszterek Tanácsa által elfogadott vagy a Szerződés által meghatározott mértéket, még akkor sem, ha a kedvezményezett jóhiszeműen járt el. |
| --- | --- |

(36)

Ezen kívül, a Dán Hajóépítők Egyesülete azon a véleményen van, hogy ha a Bizottság jóváhagyja a támogatásokat a Miniszterek Tanácsa által megállapított korlátokon belül, oly módon, hogy a kedvezményezettek számára garantált egy adott összeg bizonyos feltételek mellett, az ilyen jóváhagyás – amennyiben ezeket a feltételeket teljesítik – nem vonható vissza egy későbbi szakaszban, függetlenül attól, hogy a Bizottság a korábbi értelmezéssel kapcsolatban megváltoztatja a véleményét. Másfelől sem a Bizottság, sem a tagállamok nem hagyhatnak jóvá olyan támogatást, amely meghaladja a Miniszterek Tanácsa által elfogadott vagy a Szerződés által meghatározott mértéket, még akkor sem, ha a kedvezményezett jóhiszeműen járt el.

| (37) | A Dán Iparszövetség szerint, a Közösség természetszerűleg köteles arról meggyőződni, hogy a Bizottság ellenőrzi-e az általa jóváhagyott állami támogatások felhasználását. A 90-es évek eleje óta a dán hajóépítő iparnak számos hajógyár bezárásával és az ágazatban a munkahelyek számának jelentős csökkenésével kellett szembenéznie. Az európai hajógyártás és az alvállalkozók érzékenyen reagáltak a piaci, mindenekelőtt állami támogatás formájában történő beavatkozásokra. |
| --- | --- |

(37)

A Dán Iparszövetség szerint, a Közösség természetszerűleg köteles arról meggyőződni, hogy a Bizottság ellenőrzi-e az általa jóváhagyott állami támogatások felhasználását. A 90-es évek eleje óta a dán hajóépítő iparnak számos hajógyár bezárásával és az ágazatban a munkahelyek számának jelentős csökkenésével kellett szembenéznie. Az európai hajógyártás és az alvállalkozók érzékenyen reagáltak a piaci, mindenekelőtt állami támogatás formájában történő beavatkozásokra.

| (38) | Ha a KWW ebben a konkrét esetben a tényleges veszteségei és a megígért veszteségtérítés különbségét nem közvetlenül szerkezetátalakítására, hanem más célokra használja fel, ennek a különbözetnek az összege működési támogatásként hat, és ezáltal kiélezi a már amúgy is kemény versenyfeltételeket az európai gyárak között. |
| --- | --- |

(38)

Ha a KWW ebben a konkrét esetben a tényleges veszteségei és a megígért veszteségtérítés különbségét nem közvetlenül szerkezetátalakítására, hanem más célokra használja fel, ennek a különbözetnek az összege működési támogatásként hat, és ezáltal kiélezi a már amúgy is kemény versenyfeltételeket az európai gyárak között.

| (39) | A Dán Iparszövetség szerint ellentétben áll a közösségi jog általános elveivel, hogy a támogatás kedvezményezettje veszteségtérítést kérhessen abban az esetben, ha veszteségei a megígért térítés maximális összege mögött maradnak. Az iparszövetségnek nincs azonban tudomása arról, hogy a 92/68/EK tanácsi irányelv elfogadásakor ilyen felhasználás engedélyezése megtörtént volna egy nyilvánosságra nem hozott jegyzőkönyvben vagy más anyagban. |
| --- | --- |

(39)

A Dán Iparszövetség szerint ellentétben áll a közösségi jog általános elveivel, hogy a támogatás kedvezményezettje veszteségtérítést kérhessen abban az esetben, ha veszteségei a megígért térítés maximális összege mögött maradnak. Az iparszövetségnek nincs azonban tudomása arról, hogy a 92/68/EK tanácsi irányelv elfogadásakor ilyen felhasználás engedélyezése megtörtént volna egy nyilvánosságra nem hozott jegyzőkönyvben vagy más anyagban.

| (40) | A Dán Iparszövetség megállapítja, hogy a támogatás kedvezményezettjének az álláspontja az, hogy a Bizottság, amikor a szerkezetátalakítási támogatást jóváhagyta, a privatizációs szerződést egészében elfogadta, és ezáltal azt az elvet is, hogy a szerkezetátalakítási támogatás felhasználása nincs semmiféle feltételhez kötve. Erre való tekintettel a Dán Iparszövetség azt mondja, hogy a Bizottság által – a Tanács megbízásának és a Szerződés meghatározásainak megfelelően – jóváhagyott támogatás nem módosítható egy későbbi szakaszban, még akkor sem, ha álláspontja később megváltozna. Az ilyen megállapodások kötelező érvényűek a Bizottság számára. Még akkor is azonban, ha a kedvezményezettek jóhiszeműek voltak, a támogatási intézkedés elfogadásából nem származtathatnak semmiféle jogot, ha a Bizottság vagy egy tagállam a Tanács által vagy a Szerződésben meghatározott szabályokat sértett meg. |
| --- | --- |

(40)

A Dán Iparszövetség megállapítja, hogy a támogatás kedvezményezettjének az álláspontja az, hogy a Bizottság, amikor a szerkezetátalakítási támogatást jóváhagyta, a privatizációs szerződést egészében elfogadta, és ezáltal azt az elvet is, hogy a szerkezetátalakítási támogatás felhasználása nincs semmiféle feltételhez kötve. Erre való tekintettel a Dán Iparszövetség azt mondja, hogy a Bizottság által – a Tanács megbízásának és a Szerződés meghatározásainak megfelelően – jóváhagyott támogatás nem módosítható egy későbbi szakaszban, még akkor sem, ha álláspontja később megváltozna. Az ilyen megállapodások kötelező érvényűek a Bizottság számára. Még akkor is azonban, ha a kedvezményezettek jóhiszeműek voltak, a támogatási intézkedés elfogadásából nem származtathatnak semmiféle jogot, ha a Bizottság vagy egy tagállam a Tanács által vagy a Szerződésben meghatározott szabályokat sértett meg.

| (41) | Megjegyzendő, hogy a KWW érvei nagyrészt azonosak a szövetségi kormány érveivel. A pontokat ezért csak röviden soroljuk fel az alábbiakban. |
| --- | --- |

(41)

Megjegyzendő, hogy a KWW érvei nagyrészt azonosak a szövetségi kormány érveivel. A pontokat ezért csak röviden soroljuk fel az alábbiakban.

| (42) | A KWW úgy érvel, hogy nincs jogilag érvényes ok, ami miatt a Bizottság megkérdőjelezné a szerkezetátalakítási támogatás jogszerűségét hét évvel annak jóváhagyása után. A Treuhandanstalt és a Kvaerner közötti privatizációs szerződésben a veszteségtérítés megállapítása átalányként történt, és ezek a dokumentumok nem szabtak meg semmiféle kötelezettséget a Kvaerner számára, miszerint vissza kellene fizetnie a különbséget, ha a szerződéssel kapcsolatos veszteségek alacsonyabbak lennének. A Bizottság ismerte ezeknek a dokumentumoknak a tartalmát. Ilyen körülmények között döntött a Bizottság a kérdéses támogatás szükségességéről, és a támogatás jóváhagyásáról szóló határozatai semmiféle feltételt vagy kikötést nem tartalmaznak a becsült és a valós veszteségek közötti különbözet esetleges visszafizetéséről. |
| --- | --- |

(42)

A KWW úgy érvel, hogy nincs jogilag érvényes ok, ami miatt a Bizottság megkérdőjelezné a szerkezetátalakítási támogatás jogszerűségét hét évvel annak jóváhagyása után. A Treuhandanstalt és a Kvaerner közötti privatizációs szerződésben a veszteségtérítés megállapítása átalányként történt, és ezek a dokumentumok nem szabtak meg semmiféle kötelezettséget a Kvaerner számára, miszerint vissza kellene fizetnie a különbséget, ha a szerződéssel kapcsolatos veszteségek alacsonyabbak lennének. A Bizottság ismerte ezeknek a dokumentumoknak a tartalmát. Ilyen körülmények között döntött a Bizottság a kérdéses támogatás szükségességéről, és a támogatás jóváhagyásáról szóló határozatai semmiféle feltételt vagy kikötést nem tartalmaznak a becsült és a valós veszteségek közötti különbözet esetleges visszafizetéséről.

| (43) | A KWW felveti, hogy a vitatott 60,988 millió EUR (119,284 millió DEM) összeg része a Bizottság által 1993-as határozataiban jóváhagyott teljes működési támogatásnak. Ezért az meglévő támogatás, amelynek összeegyeztethetősége a későbbiekben nem értékelhető újra. |
| --- | --- |

(43)

A KWW felveti, hogy a vitatott 60,988 millió EUR (119,284 millió DEM) összeg része a Bizottság által 1993-as határozataiban jóváhagyott teljes működési támogatásnak. Ezért az meglévő támogatás, amelynek összeegyeztethetősége a későbbiekben nem értékelhető újra.

| (44) | A KWW felhozza továbbá, hogy a vitatott összegnek csak egy része támogatás. Csak 29,812 millió EUR (58,309 millió DEM) működési támogatás kifizetésére került sor készpénzben. Azok a mérlegpozíciók, amelyeket a szerkezetátalakítási költségek fedezésére is felhasználnak, nem tekinthetők támogatásnak, mivel azok a gyár eszközei voltak, amelyeket egy nyílt és feltételektől mentes versenytárgyalási eljárás eredményeként adtak el. |
| --- | --- |

(44)

A KWW felhozza továbbá, hogy a vitatott összegnek csak egy része támogatás. Csak 29,812 millió EUR (58,309 millió DEM) működési támogatás kifizetésére került sor készpénzben. Azok a mérlegpozíciók, amelyeket a szerkezetátalakítási költségek fedezésére is felhasználnak, nem tekinthetők támogatásnak, mivel azok a gyár eszközei voltak, amelyeket egy nyílt és feltételektől mentes versenytárgyalási eljárás eredményeként adtak el.

| (45) | A KWW úgy érvel, hogy a támogatást jóváhagyó bizottsági határozatok kell, hogy képezzenek jogi alapot az ügy elbírálásához. A KWW-nek az a véleménye, hogy a támogatást jóváhagyó bizottsági határozatokat teljes mértékben betartotta:






  a) | A Bizottság jóváhagyta a támogatási átalányt, teljes tudatában annak, hogy a privatizációs szerződés nem irányzott elő semmiféle visszafizetési kötelezettséget. A határozatok nem említenek egy konkrét összeget, amely a veszteségek fedezetét szolgálná. |
| --- | --- | --- |

(45)

A KWW úgy érvel, hogy a támogatást jóváhagyó bizottsági határozatok kell, hogy képezzenek jogi alapot az ügy elbírálásához. A KWW-nek az a véleménye, hogy a támogatást jóváhagyó bizottsági határozatokat teljes mértékben betartotta:

a)

A Bizottság jóváhagyta a támogatási átalányt, teljes tudatában annak, hogy a privatizációs szerződés nem irányzott elő semmiféle visszafizetési kötelezettséget. A határozatok nem említenek egy konkrét összeget, amely a veszteségek fedezetét szolgálná.

| b) | A Bizottság a támogatás szükségességéről azt megelőzően döntött, hogy az egyes részleteket kiadták volna. |
| --- | --- |

b)

A Bizottság a támogatás szükségességéről azt megelőzően döntött, hogy az egyes részleteket kiadták volna.

| c) | A Bizottság a támogatás szükségességéről anélkül határozott, hogy a támogatást jóváhagyó határozataiban bármiféle, a támogatás későbbi újraértékelését indokló feltételt rögzített volna. |
| --- | --- |

c)

A Bizottság a támogatás szükségességéről anélkül határozott, hogy a támogatást jóváhagyó határozataiban bármiféle, a támogatás későbbi újraértékelését indokló feltételt rögzített volna.

| d) | A szerkezetátalakítást szolgáló pénzeszközök felhasználása a célkitűzések alapján történt meg. A veszteségtérítésen kívüli szerkezetátalakítási költségek a becsültnél magasabbak voltak. |
| --- | --- |

d)

A szerkezetátalakítást szolgáló pénzeszközök felhasználása a célkitűzések alapján történt meg. A veszteségtérítésen kívüli szerkezetátalakítási költségek a becsültnél magasabbak voltak.

| (46) | Az a) pontot illetően a KWW azzal érvel, hogy a privatizációs szerződés koncepciója szerint a Kvaernernek kellett állnia a becsültnél nagyobb esetleges veszteségeket. Ezzel ellentétben, amennyiben a veszteségek a becsültnél kisebbek, a Kvaerner húzna hasznot. A Kvaerner számára az összes szerkezetátalakítási költség megtérítése, a bármiféle visszafizetés lehetősége nélkül lényegbevágó feltétel volt a gyár átvételéhez. Abban az esetben, ha lettek volna valamiféle visszafizetési kötelezettségek, a Kvaerner soha nem vette volna át a gyárat. Ezt illusztrálja a privatizációs szerződés (12) bekezdése, amelyben kinyilvánításra került, hogy amennyiben az egyedi kifizetéseket az EGK joga megtiltaná, a Kvaernernek jogában áll érvényteleníteni a privatizációs szerződést. |
| --- | --- |

(46)

Az a) pontot illetően a KWW azzal érvel, hogy a privatizációs szerződés koncepciója szerint a Kvaernernek kellett állnia a becsültnél nagyobb esetleges veszteségeket. Ezzel ellentétben, amennyiben a veszteségek a becsültnél kisebbek, a Kvaerner húzna hasznot. A Kvaerner számára az összes szerkezetátalakítási költség megtérítése, a bármiféle visszafizetés lehetősége nélkül lényegbevágó feltétel volt a gyár átvételéhez. Abban az esetben, ha lettek volna valamiféle visszafizetési kötelezettségek, a Kvaerner soha nem vette volna át a gyárat. Ezt illusztrálja a privatizációs szerződés (12) bekezdése, amelyben kinyilvánításra került, hogy amennyiben az egyedi kifizetéseket az EGK joga megtiltaná, a Kvaernernek jogában áll érvényteleníteni a privatizációs szerződést.

| (47) | A KWW szerint a Bizottság ismerte a Kvaerner és Németország közötti megállapodást és azt a módot, ahogyan a veszteségtérítést fizetni kívánták, vagyis, hogy az egy átalány lesz. Ha a Bizottságnak ellenvetése lett volna ezzel szemben, eljárást kellett volna indítania és határozataiban feltételül kellett volna szabnia az esetleges visszafizetést. |
| --- | --- |

(47)

A KWW szerint a Bizottság ismerte a Kvaerner és Németország közötti megállapodást és azt a módot, ahogyan a veszteségtérítést fizetni kívánták, vagyis, hogy az egy átalány lesz. Ha a Bizottságnak ellenvetése lett volna ezzel szemben, eljárást kellett volna indítania és határozataiban feltételül kellett volna szabnia az esetleges visszafizetést.

| (48) | A b) és a c) pontokat illetően a KWW úgy érvel, hogy a Bizottság határozatai nem tartalmaznak olyan kikötéseket, amelyek indokolnák a jóváhagyott támogatás ellenőrzését. A támogatást annak összességére hagyták jóvá. A határozatokból hiányzik bármiféle olyan kikötés vagy jelzés, ami arra utalna, hogy a támogatást jóváhagyó határozatok csak a tényleges veszteségeknek megfelelő veszteségtérítésre vonatkoznának. Nem volt korlátozás a határozatokban, amelyek egy későbbi ellenőrzést indokolnának. Egyes egyedül az a mondat mutat ebbe az irányba, amely szerint a Bizottság vállalta a Tanáccsal szemben, hogy felhasználja vizsgálati és ellenőrzési hatáskörét annak biztosítására, hogy a gyárak csak annyi támogatást kapjanak, amennyire a szerkezetátalakításukhoz szükségük van. |
| --- | --- |

(48)

A b) és a c) pontokat illetően a KWW úgy érvel, hogy a Bizottság határozatai nem tartalmaznak olyan kikötéseket, amelyek indokolnák a jóváhagyott támogatás ellenőrzését. A támogatást annak összességére hagyták jóvá. A határozatokból hiányzik bármiféle olyan kikötés vagy jelzés, ami arra utalna, hogy a támogatást jóváhagyó határozatok csak a tényleges veszteségeknek megfelelő veszteségtérítésre vonatkoznának. Nem volt korlátozás a határozatokban, amelyek egy későbbi ellenőrzést indokolnának. Egyes egyedül az a mondat mutat ebbe az irányba, amely szerint a Bizottság vállalta a Tanáccsal szemben, hogy felhasználja vizsgálati és ellenőrzési hatáskörét annak biztosítására, hogy a gyárak csak annyi támogatást kapjanak, amennyire a szerkezetátalakításukhoz szükségük van.

| (49) | A KWW szerint ez a mondat csak egy bevezetés, amely azt hangsúlyozza, hogy a vizsgálati és ellenőrzési hatásköröket a támogatás jóváhagyásának szempontjából használták fel, hogy ellenőrizzék a támogatás szükségességét, mielőtt az egyes részleteket kiadnák. Ezzel a mondattal csak az volt a szándék, hogy megindokolják, miért hagyta jóvá a Bizottság a több részletben megvalósuló szerkezetátalakítási támogatást. |
| --- | --- |

(49)

A KWW szerint ez a mondat csak egy bevezetés, amely azt hangsúlyozza, hogy a vizsgálati és ellenőrzési hatásköröket a támogatás jóváhagyásának szempontjából használták fel, hogy ellenőrizzék a támogatás szükségességét, mielőtt az egyes részleteket kiadnák. Ezzel a mondattal csak az volt a szándék, hogy megindokolják, miért hagyta jóvá a Bizottság a több részletben megvalósuló szerkezetátalakítási támogatást.

| (50) | A KWW szerint a Bizottságnak a támogatást jóváhagyó határozatai csak úgy értelmezhetőek, hogy a támogatás megadása a privatizációs szerződés feltételeinek megfelelően történt, azaz későbbi visszafizetési kötelezettségek nélkül arra az esetre, ha a tényleges veszteségekről kiderülne, hogy azok a várakozásokhoz képest alacsonyabbak. |
| --- | --- |

(50)

A KWW szerint a Bizottságnak a támogatást jóváhagyó határozatai csak úgy értelmezhetőek, hogy a támogatás megadása a privatizációs szerződés feltételeinek megfelelően történt, azaz későbbi visszafizetési kötelezettségek nélkül arra az esetre, ha a tényleges veszteségekről kiderülne, hogy azok a várakozásokhoz képest alacsonyabbak.

| (51) | A KWW a d) pontot illetően úgy érvel, hogy a bizottsági határozatok a támogatást nem kifejezetten veszteségtérítésre hagyták jóvá. Csak egy általános működési támogatást hagytak jóvá. A Kvaerner és a THA közötti átvételi megállapodás koncepciójának megfelelően a támogatást a szerkezetátalakítás költségei egy részének fedezésére szánták. A támogatást a gyár szerkezetátalakítására használták fel, és ezért összhangban van a célkitűzéssel. |
| --- | --- |

(51)

A KWW a d) pontot illetően úgy érvel, hogy a bizottsági határozatok a támogatást nem kifejezetten veszteségtérítésre hagyták jóvá. Csak egy általános működési támogatást hagytak jóvá. A Kvaerner és a THA közötti átvételi megállapodás koncepciójának megfelelően a támogatást a szerkezetátalakítás költségei egy részének fedezésére szánták. A támogatást a gyár szerkezetátalakítására használták fel, és ezért összhangban van a célkitűzéssel.

| (52) | A KWW egyik további érve az, hogy a Bizottság 1996 óta tudta, hogy a tényleges veszteségek lényegesen kisebbek voltak a becsültekhez képest. A Kvaerner szerint a tények visszaadása olyan módon történt, ahogyan azok a jelentés elkészítésének időpontjában mutatkoztak. A Kvaernernek és Németországnak nem volt olyan kötelezettsége az utolsó, az 1995 végéig terjedő időszakra vonatkozó spillover-jelentés benyújtása után, hogy a veszteségek további alakulásáról bármiféle további dokumentációt nyújtsanak be a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(52)

A KWW egyik további érve az, hogy a Bizottság 1996 óta tudta, hogy a tényleges veszteségek lényegesen kisebbek voltak a becsültekhez képest. A Kvaerner szerint a tények visszaadása olyan módon történt, ahogyan azok a jelentés elkészítésének időpontjában mutatkoztak. A Kvaernernek és Németországnak nem volt olyan kötelezettsége az utolsó, az 1995 végéig terjedő időszakra vonatkozó spillover-jelentés benyújtása után, hogy a veszteségek további alakulásáról bármiféle további dokumentációt nyújtsanak be a Bizottságnak.

| (53) | Mindenesetre a Bizottságnak már az 1995-re vonatkozó spillover-jelentés alapján észre kellett volna vennie, hogy a veszteségek a vártnál kisebbek. A különbség az 1995-re vonatkozó spillover-jelentésben szereplő veszteségek összege (1995.12.31. – 224,861 millió EUR [439,791 millió DEM]) és az 1997. április 25-i könyvvizsgálói jelentés között (1996.12.31. – 201,048 millió EUR [393,216 millió DEM]) abból a tényből fakad, hogy egyes esetekben a számított kockázatok nem egészen valósultak meg. |
| --- | --- |

(53)

Mindenesetre a Bizottságnak már az 1995-re vonatkozó spillover-jelentés alapján észre kellett volna vennie, hogy a veszteségek a vártnál kisebbek. A különbség az 1995-re vonatkozó spillover-jelentésben szereplő veszteségek összege (1995.12.31. – 224,861 millió EUR [439,791 millió DEM]) és az 1997. április 25-i könyvvizsgálói jelentés között (1996.12.31. – 201,048 millió EUR [393,216 millió DEM]) abból a tényből fakad, hogy egyes esetekben a számított kockázatok nem egészen valósultak meg.

| (54) | A KWW nézete szerint a 31,955 millió EUR (62,5 millió DEM) versenyképességi támogatás nem könyvelhető el veszteségtérítés címen. Ez kisebb különbözethez vezetne a becsült és a tényleges veszteségek között. |
| --- | --- |

(54)

A KWW nézete szerint a 31,955 millió EUR (62,5 millió DEM) versenyképességi támogatás nem könyvelhető el veszteségtérítés címen. Ez kisebb különbözethez vezetne a becsült és a tényleges veszteségek között.

IV.   NÉMETORSZÁG MEGJEGYZÉSEI

| (55) | Németország adatai szerint a jelen eljárás tárgyát képező 60,988 millió EUR (119,284 millió DEM) meglévő támogatás, amely részét képezi az 1993. március 3-i és 1994. január 17-i bizottsági határozatokkal jóváhagyott működési támogatásnak. Ezért érthetetlen, hogy a Bizottság egy nem bejelentett támogatás, vagyis új támogatás ügyében kezdeményezte az eljárást. Anélkül, hogy a határozatban erről kifejezett rendelkezés lenne, a Bizottság nem értékelheti újra az olyan támogatás összeegyeztethetőségét, amelyet évekkel korábban a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánított. Ez ellentmond a jogbiztonság és a jogos elvárás elvének. |
| --- | --- |

(55)

Németország adatai szerint a jelen eljárás tárgyát képező 60,988 millió EUR (119,284 millió DEM) meglévő támogatás, amely részét képezi az 1993. március 3-i és 1994. január 17-i bizottsági határozatokkal jóváhagyott működési támogatásnak. Ezért érthetetlen, hogy a Bizottság egy nem bejelentett támogatás, vagyis új támogatás ügyében kezdeményezte az eljárást. Anélkül, hogy a határozatban erről kifejezett rendelkezés lenne, a Bizottság nem értékelheti újra az olyan támogatás összeegyeztethetőségét, amelyet évekkel korábban a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánított. Ez ellentmond a jogbiztonság és a jogos elvárás elvének.

| (56) | Németország emellett azt is megemlíti, hogy nem minden, a Bizottság jóváhagyó határozataiban szereplő összeg jelentett valóban támogatást. A Bizottság a szerkezetátalakítási költségek teljes fedezését hagyta jóvá. Ennek során nem vizsgálta meg azt, hogy a szerkezetátalakítás milyen mértékben valósult meg a gyár saját forrásainak felhasználásával. Az 1990. július 1-je után aláírt szerződésekből származó veszteségek előrejelzése 230,08 millió EUR (450 millió DEM) volt. Ennek az összegnek a fedezésére nemcsak a 29,812 millió EUR (58,309 millió DEM) készpénzben kifizetett működési támogatás szolgált, ahogyan azt a Bizottságnak benyújtott fizetési ütemterv (Zahlungsplan) jelezte, hanem a gyár saját forrásai is, amelyek a mérleg tételeiként jelentek meg. Ezek a saját források nem tekinthetők támogatásnak, mivel azok a gyár olyan vagyonértékei voltak, amelyet egy nyílt és feltételektől mentes eljárás eredményeként adtak el. |
| --- | --- |

(56)

Németország emellett azt is megemlíti, hogy nem minden, a Bizottság jóváhagyó határozataiban szereplő összeg jelentett valóban támogatást. A Bizottság a szerkezetátalakítási költségek teljes fedezését hagyta jóvá. Ennek során nem vizsgálta meg azt, hogy a szerkezetátalakítás milyen mértékben valósult meg a gyár saját forrásainak felhasználásával. Az 1990. július 1-je után aláírt szerződésekből származó veszteségek előrejelzése 230,08 millió EUR (450 millió DEM) volt. Ennek az összegnek a fedezésére nemcsak a 29,812 millió EUR (58,309 millió DEM) készpénzben kifizetett működési támogatás szolgált, ahogyan azt a Bizottságnak benyújtott fizetési ütemterv (Zahlungsplan) jelezte, hanem a gyár saját forrásai is, amelyek a mérleg tételeiként jelentek meg. Ezek a saját források nem tekinthetők támogatásnak, mivel azok a gyár olyan vagyonértékei voltak, amelyet egy nyílt és feltételektől mentes eljárás eredményeként adtak el.

| (57) | Németország hangsúlyozza, hogy a gyárban a szerkezetátalakítást nem lehetett volna elvégezni a privatizációs szerződésben meghatározott és a Bizottság által jóváhagyott támogatás nélkül, mivel a Kvaerner, mint a legjobb ajánlattevő, csak akkor volt kész arra, hogy a szerkezetátalakítást saját kockázatára elvégezze, ha ezt a támogatást megkapja. Amennyiben a Bizottságnak akkor kétségei voltak az üzleti tervben szereplő veszteség-előrejelzés valószínűségével kapcsolatban, akkor nem kellett volna a támogatást átalányként jóváhagynia, hanem be kellett volna szúrnia egy olyan feltételt, amely kimondja, hogy a jóváhagyás csak a tényleges veszteségeknek megfelelő támogatásra vonatkozik. A határozatok szövege azonban nem tartalmaz ilyen rendelkezéseket, és a Bizottságnak nem is volt akkoriban ilyen szándéka. Ilyen körülmények között az átalány, amelyről a megegyezés történt, a szándékok szerint valóban végleges volt. Azokat a kockázatokat és hasznokat, amelyek azzal kapcsolatosak, hogy ezt az összeget meghaladják, vagy attól elmaradnak, a KWW-ra hagyták, hogy a gyár szerkezetátalakítását olyan gyorsan és hatékonyan végezze el, amennyire csak lehet. |
| --- | --- |

(57)

Németország hangsúlyozza, hogy a gyárban a szerkezetátalakítást nem lehetett volna elvégezni a privatizációs szerződésben meghatározott és a Bizottság által jóváhagyott támogatás nélkül, mivel a Kvaerner, mint a legjobb ajánlattevő, csak akkor volt kész arra, hogy a szerkezetátalakítást saját kockázatára elvégezze, ha ezt a támogatást megkapja. Amennyiben a Bizottságnak akkor kétségei voltak az üzleti tervben szereplő veszteség-előrejelzés valószínűségével kapcsolatban, akkor nem kellett volna a támogatást átalányként jóváhagynia, hanem be kellett volna szúrnia egy olyan feltételt, amely kimondja, hogy a jóváhagyás csak a tényleges veszteségeknek megfelelő támogatásra vonatkozik. A határozatok szövege azonban nem tartalmaz ilyen rendelkezéseket, és a Bizottságnak nem is volt akkoriban ilyen szándéka. Ilyen körülmények között az átalány, amelyről a megegyezés történt, a szándékok szerint valóban végleges volt. Azokat a kockázatokat és hasznokat, amelyek azzal kapcsolatosak, hogy ezt az összeget meghaladják, vagy attól elmaradnak, a KWW-ra hagyták, hogy a gyár szerkezetátalakítását olyan gyorsan és hatékonyan végezze el, amennyire csak lehet.

| (58) | Németország hivatkozik az 1993. május 28-án a Bizottsághoz intézett levelére, melyben közli a Bizottsággal, hogy a tényleges veszteségek megtérítése a vállalat által a veszteségekről benyújtott bizonyíték ellenében nem volt előirányozva a privatizációs szerződésben. A gyár megvásárlója viseli az esetleges többletköltségek kockázatát. Ennek ellentételeképpen a vevő hasznot húzhat a tapasztalatok szerint kis mértékű kiadásokból. Ehhez az átalányként megállapított és a vevőkkel egyeztetett működési támogatás szükséges a keletnémet gyárak privatizálásához. |
| --- | --- |

(58)

Németország hivatkozik az 1993. május 28-án a Bizottsághoz intézett levelére, melyben közli a Bizottsággal, hogy a tényleges veszteségek megtérítése a vállalat által a veszteségekről benyújtott bizonyíték ellenében nem volt előirányozva a privatizációs szerződésben. A gyár megvásárlója viseli az esetleges többletköltségek kockázatát. Ennek ellentételeképpen a vevő hasznot húzhat a tapasztalatok szerint kis mértékű kiadásokból. Ehhez az átalányként megállapított és a vevőkkel egyeztetett működési támogatás szükséges a keletnémet gyárak privatizálásához.

| (59) | Németország utal az 1993. október 16-i levelére is, amelyben az szerepel, hogy a jövőbeli veszteségek folyamatos felügyeletéről nem történt rendelkezés. Ez megfelelne annak a szerződéses megállapodásnak a vevővel, amely szerint a KWW viseli a teljes kockázatát annak, hogy a veszteségek magasabbak a szerződés aláírásakor előre jelzetteknél. |
| --- | --- |

(59)

Németország utal az 1993. október 16-i levelére is, amelyben az szerepel, hogy a jövőbeli veszteségek folyamatos felügyeletéről nem történt rendelkezés. Ez megfelelne annak a szerződéses megállapodásnak a vevővel, amely szerint a KWW viseli a teljes kockázatát annak, hogy a veszteségek magasabbak a szerződés aláírásakor előre jelzetteknél.

| (60) | Következésképpen a Bizottság a körülmények teljes körű ismeretében 1993-ban mindenféle korlátozó feltétel nélkül jóváhagyta a teljes működési támogatást. A támogatásokat ezután azonnal kifizették, vagyis jóval azelőtt, hogy meg lehetett volna állapítani, mekkorák lesznek végül a tényleges veszteségek. |
| --- | --- |

(60)

Következésképpen a Bizottság a körülmények teljes körű ismeretében 1993-ban mindenféle korlátozó feltétel nélkül jóváhagyta a teljes működési támogatást. A támogatásokat ezután azonnal kifizették, vagyis jóval azelőtt, hogy meg lehetett volna állapítani, mekkorák lesznek végül a tényleges veszteségek.

| (61) | Egy további érvként Németország azt hozza fel, hogy a Bizottság nem tartotta fenn magának a jogot arra, hogy a későbbiekben megvizsgálja a támogatás szükségességét. Sem az 1993. márciusi, sem az 1994. januári határozat nem jelezte azt, hogy a támogatást csak a tényleges veszteségek fedezésére hagyták volna jóvá, és a végleges értékelés csak később végezhető el, miután ismerik a tényleges veszteségek végleges összegét. A Bizottság határozatai azt sem jelzik, hogy a tényleges veszteségek összegét a későbbiekben ki kellene mutatni, vagy azt a támogatást, amelyről bebizonyosodik, hogy „nem szükséges”, vissza kellene fizetni. A Bizottságnak fel kellett volna vennie egy külön rendelkezést határozataiba ahhoz, hogy jogilag érvényt szerezhessen ezen ilyen jognak. |
| --- | --- |

(61)

Egy további érvként Németország azt hozza fel, hogy a Bizottság nem tartotta fenn magának a jogot arra, hogy a későbbiekben megvizsgálja a támogatás szükségességét. Sem az 1993. márciusi, sem az 1994. januári határozat nem jelezte azt, hogy a támogatást csak a tényleges veszteségek fedezésére hagyták volna jóvá, és a végleges értékelés csak később végezhető el, miután ismerik a tényleges veszteségek végleges összegét. A Bizottság határozatai azt sem jelzik, hogy a tényleges veszteségek összegét a későbbiekben ki kellene mutatni, vagy azt a támogatást, amelyről bebizonyosodik, hogy „nem szükséges”, vissza kellene fizetni. A Bizottságnak fel kellett volna vennie egy külön rendelkezést határozataiba ahhoz, hogy jogilag érvényt szerezhessen ezen ilyen jognak.

| (62) | Németország utal a jóváhagyó bizottsági határozatokra, amelyekben megállapításra került, hogy „A Bizottság, a Tanáccsal szembeni vállalására is figyelemmel csak akkor hagyhat jóvá támogatást, ha annak szükségességét világosan kimutatják ...”. Mivel a Bizottság azt követően jóváhagyta a támogatást, anélkül, hogy bármiféle feltételt fűzött volna hozzá, csak úgy értelmezhető, hogy a Bizottság meg volt győződve a támogatás szükségességéről, mielőtt jóváhagyta azt. |
| --- | --- |

(62)

Németország utal a jóváhagyó bizottsági határozatokra, amelyekben megállapításra került, hogy „A Bizottság, a Tanáccsal szembeni vállalására is figyelemmel csak akkor hagyhat jóvá támogatást, ha annak szükségességét világosan kimutatják ...”. Mivel a Bizottság azt követően jóváhagyta a támogatást, anélkül, hogy bármiféle feltételt fűzött volna hozzá, csak úgy értelmezhető, hogy a Bizottság meg volt győződve a támogatás szükségességéről, mielőtt jóváhagyta azt.

| (63) | Németország szerint a határozatok nem értelmezhetők oly módon, hogy a Bizottság élni fog ellenőrzési és vizsgálati hatásköreivel a támogatás szükséges összegének későbbi felmérésére. Azonban a Bizottság sem tartotta fenn magának ilyen ellenőrzés jogát. |
| --- | --- |

(63)

Németország szerint a határozatok nem értelmezhetők oly módon, hogy a Bizottság élni fog ellenőrzési és vizsgálati hatásköreivel a támogatás szükséges összegének későbbi felmérésére. Azonban a Bizottság sem tartotta fenn magának ilyen ellenőrzés jogát.

| (64) | A támogatás jóváhagyásáról szóló határozatok csak azt mondják ki, hogy a Bizottság kötelezettséget vállalt a Tanáccsal szemben, miszerint ellenőrzési és vizsgálati hatáskörének keretében biztosítja, hogy a gyárak csak a szerkezetátalakításukhoz szükséges támogatást kapják meg. Ez a megállapítás azért került be a határozatokba, hogy megmagyarázza, miért nem hagyta jóvá a Bizottság a támogatás egészét egyetlen határozattal, hanem ehelyett több részletben adta azt ki. Emellett ez a mondat arra is utal, hogy a Bizottság a támogatás szükségességéről a részletek kiadása előtt végleges határozatot hozott. |
| --- | --- |

(64)

A támogatás jóváhagyásáról szóló határozatok csak azt mondják ki, hogy a Bizottság kötelezettséget vállalt a Tanáccsal szemben, miszerint ellenőrzési és vizsgálati hatáskörének keretében biztosítja, hogy a gyárak csak a szerkezetátalakításukhoz szükséges támogatást kapják meg. Ez a megállapítás azért került be a határozatokba, hogy megmagyarázza, miért nem hagyta jóvá a Bizottság a támogatás egészét egyetlen határozattal, hanem ehelyett több részletben adta azt ki. Emellett ez a mondat arra is utal, hogy a Bizottság a támogatás szükségességéről a részletek kiadása előtt végleges határozatot hozott.

| (65) | Németország kifejti, hogy ellentétben azzal, amit a Bizottság állít az eljárás megindításában, 1993. május 28-i levelében semmi módon nem jelzi, hogy Németországnak gondoskodnia kellene arról, hogy a Bizottság a támogatás felhasználását ellenőrizhesse, miután azt megadták és kiadták. Németország levelében csak arra a tényre utalt, hogy a Bizottság ellenőrizheti, mire használják majd fel a támogatást, mielőtt az egyes részleteket kiadnák. Ezért az 1993. május 28-i levélben hivatkozás történt a támogatás felhasználásnak bizonyítását szolgáló dokumentumra (Verwendungsnachweis), amelyet a gyár ekkoriban készített el. Ezt a KWW-dokumentumot csatolták a levélhez. A támogatás felhasználásának ellenőrzésére való felkérés csak erre a tájékoztatásra vonatkozott. |
| --- | --- |

(65)

Németország kifejti, hogy ellentétben azzal, amit a Bizottság állít az eljárás megindításában, 1993. május 28-i levelében semmi módon nem jelzi, hogy Németországnak gondoskodnia kellene arról, hogy a Bizottság a támogatás felhasználását ellenőrizhesse, miután azt megadták és kiadták. Németország levelében csak arra a tényre utalt, hogy a Bizottság ellenőrizheti, mire használják majd fel a támogatást, mielőtt az egyes részleteket kiadnák. Ezért az 1993. május 28-i levélben hivatkozás történt a támogatás felhasználásnak bizonyítását szolgáló dokumentumra (Verwendungsnachweis), amelyet a gyár ekkoriban készített el. Ezt a KWW-dokumentumot csatolták a levélhez. A támogatás felhasználásának ellenőrzésére való felkérés csak erre a tájékoztatásra vonatkozott.

| (66) | Németország szerint a támogatás második részletének kiadásáról szóló bizottsági határozat, amely kimondja, hogy az engedélyezett összeg a hajógyárnak fizethető működési támogatás felső határa, csak azt jelentheti, hogy a gyár nem kaphat semmiféle más működési támogatást a privatizációs szerződésben előirányzottakon kívül, különösen nem kiegészítő támogatásokat a jóváhagyott rendszerek alapján. |
| --- | --- |

(66)

Németország szerint a támogatás második részletének kiadásáról szóló bizottsági határozat, amely kimondja, hogy az engedélyezett összeg a hajógyárnak fizethető működési támogatás felső határa, csak azt jelentheti, hogy a gyár nem kaphat semmiféle más működési támogatást a privatizációs szerződésben előirányzottakon kívül, különösen nem kiegészítő támogatásokat a jóváhagyott rendszerek alapján.

| (67) | Az a tény, miszerint a Bizottságnak tájékoztatást adtak a támogatás jóváhagyása után, különösen a spillover-jelentések, nem hatalmazza fel a Bizottságot arra, hogy a támogatás szükségességét újfent ellenőrizze. A spillover-jelentéseket azért nyújtották be, hogy igazolják, a támogatásoknak nem volt kihatása más vállalkozásokra. Azzal ellentétben, amit a Bizottság állít, a jelentések célja nem az volt, hogy meghatározza a veszteségek tényleges összegét. Az ezekben a jelentésekben a támogatás felhasználásáról szóló adatok csak arra szolgáltak, hogy átlátható módon megmutassák a spillover-ellenőrzések céljainak megfelelően, hogy a beruházó nem adott át támogatást a többi gyárnak. |
| --- | --- |

(67)

Az a tény, miszerint a Bizottságnak tájékoztatást adtak a támogatás jóváhagyása után, különösen a spillover-jelentések, nem hatalmazza fel a Bizottságot arra, hogy a támogatás szükségességét újfent ellenőrizze. A spillover-jelentéseket azért nyújtották be, hogy igazolják, a támogatásoknak nem volt kihatása más vállalkozásokra. Azzal ellentétben, amit a Bizottság állít, a jelentések célja nem az volt, hogy meghatározza a veszteségek tényleges összegét. Az ezekben a jelentésekben a támogatás felhasználásáról szóló adatok csak arra szolgáltak, hogy átlátható módon megmutassák a spillover-ellenőrzések céljainak megfelelően, hogy a beruházó nem adott át támogatást a többi gyárnak.

| (68) | Németország kijelenti, hogy időben eleget tett jelentési kötelezettségeinek. Az utolsó, az 1995. december 31-ig terjedő időszakra szóló spillover-jelentést 1996. július 6-án nyújtották be a Bizottságnak. Az ebben az utolsó jelentésben foglalt adatok alapján a Bizottság legkésőbb 1996 júliusától tisztában volt azzal, hogy a tényleges veszteségek 262,037 millió EUR-nál (512,5 millió DEM) lényegesen alacsonyabbak voltak. |
| --- | --- |

(68)

Németország kijelenti, hogy időben eleget tett jelentési kötelezettségeinek. Az utolsó, az 1995. december 31-ig terjedő időszakra szóló spillover-jelentést 1996. július 6-án nyújtották be a Bizottságnak. Az ebben az utolsó jelentésben foglalt adatok alapján a Bizottság legkésőbb 1996 júliusától tisztában volt azzal, hogy a tényleges veszteségek 262,037 millió EUR-nál (512,5 millió DEM) lényegesen alacsonyabbak voltak.

| (69) | Németország az 1995. évi jelentésben és a később az Arthur Andersen könyvvizsgáló cég által készített, 1997. július 25-i jelentésben szereplő tényleges veszteségek közötti különbséget azzal magyarázza, hogy a becsült kockázatok nem teljes mértékben az elvártak szerint alakultak, és a helyzet 1996-ban az időtényező miatt másként alakult. Egyes előre jelzett kockázatok nem következtek be. Ezért a tényleges kockázatok alacsonyabbnak bizonyultak, mint ahogyan azokat 1995. december 31-én felbecsülték. |
| --- | --- |

(69)

Németország az 1995. évi jelentésben és a később az Arthur Andersen könyvvizsgáló cég által készített, 1997. július 25-i jelentésben szereplő tényleges veszteségek közötti különbséget azzal magyarázza, hogy a becsült kockázatok nem teljes mértékben az elvártak szerint alakultak, és a helyzet 1996-ban az időtényező miatt másként alakult. Egyes előre jelzett kockázatok nem következtek be. Ezért a tényleges kockázatok alacsonyabbnak bizonyultak, mint ahogyan azokat 1995. december 31-én felbecsülték.

| (70) | Azzal ellentétben, amit a Bizottság az eljárás megindításában állít, 1996 nyarán nem volt olyan várakozás, hogy a tényleges veszteségek magasabbak lesznek, mint az utolsó spillover-jelentésben jelzettek. A gyár mérlegét gondosan, a kellő mértékű céltartalék-képzésre vonatkozó előírások betartásával dolgozták ki. A veszteségekről készült becsléseknél a maximális veszteségekből indultak ki. Ez okból a Bizottságot 1996 júliusa óta értesítették az eredetileg jósolt veszteségek és a tényleges veszteségek közötti különbségről. Mégis, csak 1999 nyarán kezdett tájékoztatást kérni a tényleges veszteségekről, az eljárást pedig csak 2000 februárjában indította meg. |
| --- | --- |

(70)

Azzal ellentétben, amit a Bizottság az eljárás megindításában állít, 1996 nyarán nem volt olyan várakozás, hogy a tényleges veszteségek magasabbak lesznek, mint az utolsó spillover-jelentésben jelzettek. A gyár mérlegét gondosan, a kellő mértékű céltartalék-képzésre vonatkozó előírások betartásával dolgozták ki. A veszteségekről készült becsléseknél a maximális veszteségekből indultak ki. Ez okból a Bizottságot 1996 júliusa óta értesítették az eredetileg jósolt veszteségek és a tényleges veszteségek közötti különbségről. Mégis, csak 1999 nyarán kezdett tájékoztatást kérni a tényleges veszteségekről, az eljárást pedig csak 2000 februárjában indította meg.

| (71) | Németország úgy érvel továbbá, hogy habár a Bizottság arra a következtetésre juthat, hogy a becsült és a tényleges veszteségek közötti különbség a támogatásjog szempontjából jelentős, a különbség azonban kisebb, mint amit a Bizottság állít. A Bizottság szerint a veszteségtérítésre kapott támogatás összege 262,037 millió EUR (512,5 millió DEM). Ezt az összeget a becsült veszteség megtérítése (230,081 millió EUR, 450 millió DEM) és a versenyképességi támogatás (31,955 millió EUR, 62,5 millió DEM) adja ki. A versenyképességi támogatás viszont nem veszteségtérítést célzott, hanem – a szokásoknak megfelelően – azoknak a hátrányoknak a megtérítését, amelyet valamennyi német hajógyár elszenvedett amiatt, hogy helyileg Németországban és Európában vannak. Ezt a rendszert a Bizottság jóváhagyta. Ezért a tényleges veszteségek összegét csak a veszteségek eredeti, 230,081 millió EUR (450 millió DEM) összegű becslésével lehet összehasonlítani. A különbözet ekkor csak 29,033 millió EUR (56,784 millió DEM). |
| --- | --- |

(71)

Németország úgy érvel továbbá, hogy habár a Bizottság arra a következtetésre juthat, hogy a becsült és a tényleges veszteségek közötti különbség a támogatásjog szempontjából jelentős, a különbség azonban kisebb, mint amit a Bizottság állít. A Bizottság szerint a veszteségtérítésre kapott támogatás összege 262,037 millió EUR (512,5 millió DEM). Ezt az összeget a becsült veszteség megtérítése (230,081 millió EUR, 450 millió DEM) és a versenyképességi támogatás (31,955 millió EUR, 62,5 millió DEM) adja ki. A versenyképességi támogatás viszont nem veszteségtérítést célzott, hanem – a szokásoknak megfelelően – azoknak a hátrányoknak a megtérítését, amelyet valamennyi német hajógyár elszenvedett amiatt, hogy helyileg Németországban és Európában vannak. Ezt a rendszert a Bizottság jóváhagyta. Ezért a tényleges veszteségek összegét csak a veszteségek eredeti, 230,081 millió EUR (450 millió DEM) összegű becslésével lehet összehasonlítani. A különbözet ekkor csak 29,033 millió EUR (56,784 millió DEM).

V.   A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

| (72) | A legutóbb a 92/68/EGK irányelvvel módosított 90/684/EGK irányelv eltérést ír elő a hajógyártási ágazatra alkalmazandó működési támogatás nyújtásának tilalma alól a korábbi NDK hajógyárai javára. Ezeknek a gyáraknak biztosítani kell a lehetőséget, hogy a versenyképesekké váláshoz sürgősen szükséges és átfogó szerkezetátalakítást végrehajtsák. A 90/684/EGK irányelv 10a. cikkének (2) bekezdése szerint a korábbi NDK-ban lévő gyárak hajógyártási és hajóátépítési tevékenysége számára adott működési támogatások bizonyos feltételek mellett 1993. december 31-ig összeegyeztethetőnek tekinthetőek a közös piaccal. Ezen feltételek egyike a jelentéstételi kötelezettség Németország számára. Ezzel egyidejűleg a Bizottságnak biztosítania kell, hogy az ebben a cikkben említett támogatások nem befolyásolják a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. |
| --- | --- |

(72)

A legutóbb a 92/68/EGK irányelvvel módosított 90/684/EGK irányelv eltérést ír elő a hajógyártási ágazatra alkalmazandó működési támogatás nyújtásának tilalma alól a korábbi NDK hajógyárai javára. Ezeknek a gyáraknak biztosítani kell a lehetőséget, hogy a versenyképesekké váláshoz sürgősen szükséges és átfogó szerkezetátalakítást végrehajtsák. A 90/684/EGK irányelv 10a. cikkének (2) bekezdése szerint a korábbi NDK-ban lévő gyárak hajógyártási és hajóátépítési tevékenysége számára adott működési támogatások bizonyos feltételek mellett 1993. december 31-ig összeegyeztethetőnek tekinthetőek a közös piaccal. Ezen feltételek egyike a jelentéstételi kötelezettség Németország számára. Ezzel egyidejűleg a Bizottságnak biztosítania kell, hogy az ebben a cikkben említett támogatások nem befolyásolják a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.

| (73) | A legutóbb a 92/68/EGK irányelvvel módosított 90/684/EGK irányelv alapján a Bizottság két határozatban bizonyos intézkedéseket fogadott el a korábbi NDK hajógyárainak javára. Ezek között az intézkedések között szerepeltek működési támogatások is, amelyek az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének e) pontja értelmében összeegyeztethetőnek minősültek a közös piaccal. |
| --- | --- |

(73)

A legutóbb a 92/68/EGK irányelvvel módosított 90/684/EGK irányelv alapján a Bizottság két határozatban bizonyos intézkedéseket fogadott el a korábbi NDK hajógyárainak javára. Ezek között az intézkedések között szerepeltek működési támogatások is, amelyek az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének e) pontja értelmében összeegyeztethetőnek minősültek a közös piaccal.

| (74) | Ezek a támogatást jóváhagyó határozatok utalnak a Bizottság kötelességére, miszerint gondoskodik arról, hogy az új tartományok területén lévő gyárak csak a szerkezetátalakításukhoz szükséges mennyiségű támogatást kapják meg. A működési támogatásnak a hajógyártásra vonatkozó tiltása alóli eltérést elrendelő 92/68/EGK irányelv célja az volt, hogy lehetővé tegye „a gyárak fenntartását” szerkezetátalakításuk során. A kivételes eltérés alapján megadott támogatásoknak szigorúan erre a célra kell korlátozódniuk, nevezetesen a gyárak szerkezetátalakítására. Ezért a Bizottság csak azzal a feltétellel hagyta jóvá a támogatásokat, hogy azok a szerkezetátalakítás időszakában a folyamatos működéshez szükségesek. Ezt világosan kinyilvánítja a határozat negyedik bekezdése, amelyet Németországnak 1993. március 3-i (SG (93) D/4052), illetve az 1994. január 17-i keltezéssel (SG (94) D/567) juttattak el (6). |
| --- | --- |

(74)

Ezek a támogatást jóváhagyó határozatok utalnak a Bizottság kötelességére, miszerint gondoskodik arról, hogy az új tartományok területén lévő gyárak csak a szerkezetátalakításukhoz szükséges mennyiségű támogatást kapják meg. A működési támogatásnak a hajógyártásra vonatkozó tiltása alóli eltérést elrendelő 92/68/EGK irányelv célja az volt, hogy lehetővé tegye „a gyárak fenntartását” szerkezetátalakításuk során. A kivételes eltérés alapján megadott támogatásoknak szigorúan erre a célra kell korlátozódniuk, nevezetesen a gyárak szerkezetátalakítására. Ezért a Bizottság csak azzal a feltétellel hagyta jóvá a támogatásokat, hogy azok a szerkezetátalakítás időszakában a folyamatos működéshez szükségesek. Ezt világosan kinyilvánítja a határozat negyedik bekezdése, amelyet Németországnak 1993. március 3-i (SG (93) D/4052), illetve az 1994. január 17-i keltezéssel (SG (94) D/567) juttattak el (6).

| (75) | Ezen kívül a támogatás második részletének kiadásáról szóló, Németországnak az 1994. január 17-i levéllel megküldött határozat hangsúlyozza, hogy ez a működési támogatás a gyárnak fizethető maximális működési támogatás az 1993. december 31-ig aláírt szerződésekkel kapcsolatban. Ez nyilvánvalóvá teszi, hogy világossá tették Németország és a kedvezményezett számára a határozat lényegét és célját: a jóváhagyott támogatás egy maximális összeg, amely csak akkor meríthető ki, ha szigorúan véve szükséges a szerkezetátalakítási folyamat sikeréhez. |
| --- | --- |

(75)

Ezen kívül a támogatás második részletének kiadásáról szóló, Németországnak az 1994. január 17-i levéllel megküldött határozat hangsúlyozza, hogy ez a működési támogatás a gyárnak fizethető maximális működési támogatás az 1993. december 31-ig aláírt szerződésekkel kapcsolatban. Ez nyilvánvalóvá teszi, hogy világossá tették Németország és a kedvezményezett számára a határozat lényegét és célját: a jóváhagyott támogatás egy maximális összeg, amely csak akkor meríthető ki, ha szigorúan véve szükséges a szerkezetátalakítási folyamat sikeréhez.

| (76) | Németország és a KWW azt állítja, hogy a Bizottság végleges döntést hozott a támogatás szükségességéről a részletek kiadása előtt. Határozataiban nem állapított meg semmiféle olyan feltételt, amely a támogatás későbbi újraértékelését indokolná. Emellett a Bizottság a támogatási átalányt annak ismeretében engedélyezte, hogy a privatizációs szerződés nem irányzott elő semmiféle lehetséges visszafizetési kötelezettséget. Ha a Bizottságnak kétségei voltak a neki benyújtott veszteség-előrejelzés hihetőségével kapcsolatban, be kellett volna szúrnia egy olyan rendelkezést a határozataiba, amely szerint a jóváhagyás csak a tényleges veszteségeknek megfelelő mértékű támogatásra vonatkozik. |
| --- | --- |

(76)

Németország és a KWW azt állítja, hogy a Bizottság végleges döntést hozott a támogatás szükségességéről a részletek kiadása előtt. Határozataiban nem állapított meg semmiféle olyan feltételt, amely a támogatás későbbi újraértékelését indokolná. Emellett a Bizottság a támogatási átalányt annak ismeretében engedélyezte, hogy a privatizációs szerződés nem irányzott elő semmiféle lehetséges visszafizetési kötelezettséget. Ha a Bizottságnak kétségei voltak a neki benyújtott veszteség-előrejelzés hihetőségével kapcsolatban, be kellett volna szúrnia egy olyan rendelkezést a határozataiba, amely szerint a jóváhagyás csak a tényleges veszteségeknek megfelelő mértékű támogatásra vonatkozik.

| (77) | Ahogyan azt az eljárás megindításáról szóló határozat (7) kifejti, a Bizottság megjegyzi, hogy azokban az esetekben, amikor a támogatást olyan szerkezetátalakításhoz adják, amelyet a támogatás összeegyeztethetőségéről szóló határozat megszületését követően hajtanak végre, a jóváhagyásnak becsléseken kell alapulnia. A működési támogatás elemeivel kapcsolatos becslések különösen szükségesek voltak ebben az esetben, mivel a 90/684/EGK irányelv 10a cikke (2) bekezdésének a) pontja megköveteli a támogatás 1993. december 31-ig történő kifizetését. A fenti határozatok figyelembe veszik ezt a sürgősséget, amikor hangsúlyozzák, hogy „(it) is clear to the Commission that a decision is urgently needed in order not to inhibit the possibilities of the yard to restructure” („világos a Bizottság számára, hogy sürgős döntésre van szükség, hogy a gyár szerkezetátalakítási lehetőségei ne szenvedjenek hátrányt”). |
| --- | --- |

(77)

Ahogyan azt az eljárás megindításáról szóló határozat (7) kifejti, a Bizottság megjegyzi, hogy azokban az esetekben, amikor a támogatást olyan szerkezetátalakításhoz adják, amelyet a támogatás összeegyeztethetőségéről szóló határozat megszületését követően hajtanak végre, a jóváhagyásnak becsléseken kell alapulnia. A működési támogatás elemeivel kapcsolatos becslések különösen szükségesek voltak ebben az esetben, mivel a 90/684/EGK irányelv 10a cikke (2) bekezdésének a) pontja megköveteli a támogatás 1993. december 31-ig történő kifizetését. A fenti határozatok figyelembe veszik ezt a sürgősséget, amikor hangsúlyozzák, hogy „(it) is clear to the Commission that a decision is urgently needed in order not to inhibit the possibilities of the yard to restructure” („világos a Bizottság számára, hogy sürgős döntésre van szükség, hogy a gyár szerkezetátalakítási lehetőségei ne szenvedjenek hátrányt”).

| (78) | A Bizottságnak a működési támogatással kapcsolatos határozatait a német kormány által megadott információk alapján előzetesen kellett elfogadnia. Ezért volt elengedhetetlen, hogy a támogatások szükségességére vonatkozó megfelelő feltételek beillesztésre kerüljenek a határozatokba, ami határozottan meg is történt. Amikor a határozatokat meghozták, a Bizottság nem kételkedett a veszteség előrejelzésének hihetőségében, de le kellett szögeznie, hogy amennyiben kiderül, hogy a veszteségek nem olyan nagyok, mint ahogyan becsülték, a megadott veszteségtérítés nem összeegyeztethető támogatássá válik, és következésképpen vissza kell követelni. |
| --- | --- |

(78)

A Bizottságnak a működési támogatással kapcsolatos határozatait a német kormány által megadott információk alapján előzetesen kellett elfogadnia. Ezért volt elengedhetetlen, hogy a támogatások szükségességére vonatkozó megfelelő feltételek beillesztésre kerüljenek a határozatokba, ami határozottan meg is történt. Amikor a határozatokat meghozták, a Bizottság nem kételkedett a veszteség előrejelzésének hihetőségében, de le kellett szögeznie, hogy amennyiben kiderül, hogy a veszteségek nem olyan nagyok, mint ahogyan becsülték, a megadott veszteségtérítés nem összeegyeztethető támogatássá válik, és következésképpen vissza kell követelni.

| (79) | Ezért van az is, hogy a támogatás részleteinek kiadásáról szóló valamennyi bizottsági határozat emlékeztet arra, hogy a működési támogatásnak a többi közösségi hajógyárra alkalmazandó szabályaitól való eltérés elfogadásakor a Bizottság vállalta a Tanáccsal szemben, hogy a Bizottság felhasználja ellenőrzési és vizsgálati hatáskörét annak biztosítására, hogy az új tartományok területén lévő hajógyárak csak azt a támogatást kapják meg, amely „ahhoz szükséges, hogy ne gátolják a gyár lehetőségeit a szerkezetátalakításban”. Nem vonható kétségbe, hogy az átalányként, a szerkezetátalakítás véglegesítése után megadandó támogatás németországi koncepciója nem felel meg sem az irányelvnek, sem a bizottsági határozatoknak. |
| --- | --- |

(79)

Ezért van az is, hogy a támogatás részleteinek kiadásáról szóló valamennyi bizottsági határozat emlékeztet arra, hogy a működési támogatásnak a többi közösségi hajógyárra alkalmazandó szabályaitól való eltérés elfogadásakor a Bizottság vállalta a Tanáccsal szemben, hogy a Bizottság felhasználja ellenőrzési és vizsgálati hatáskörét annak biztosítására, hogy az új tartományok területén lévő hajógyárak csak azt a támogatást kapják meg, amely „ahhoz szükséges, hogy ne gátolják a gyár lehetőségeit a szerkezetátalakításban”. Nem vonható kétségbe, hogy az átalányként, a szerkezetátalakítás véglegesítése után megadandó támogatás németországi koncepciója nem felel meg sem az irányelvnek, sem a bizottsági határozatoknak.

| (80) | Németország a támogatásról szóló határozatok meghozatalát megelőzően átadta a Bizottságnak a THA és a Kvaerner Warnow Werft közötti átvételi megállapodás egy példányát. Németország szerint a Bizottság számára ismert volt, hogy a támogatás megadása átalányként történik. Németország nem nyilatkozik arról, hogy egy ilyen, a THA és a Kvaerner Warnow Werft között megkötött megállapodás mennyiben kötelezhetne egy harmadik felet, nevezetesen a Bizottságot. |
| --- | --- |

(80)

Németország a támogatásról szóló határozatok meghozatalát megelőzően átadta a Bizottságnak a THA és a Kvaerner Warnow Werft közötti átvételi megállapodás egy példányát. Németország szerint a Bizottság számára ismert volt, hogy a támogatás megadása átalányként történik. Németország nem nyilatkozik arról, hogy egy ilyen, a THA és a Kvaerner Warnow Werft között megkötött megállapodás mennyiben kötelezhetne egy harmadik felet, nevezetesen a Bizottságot.

| (81) | Emellett Németország utal a Bizottsághoz intézett 1993. május 28-i levelére, amelyben kiegészítő tájékoztatást adott a Bizottságnak a keletnémet hajógyárak privatizációjáról. Ennek a közlésnek a fő célja az volt, hogy megmagyarázza a működési támogatások szükségességét, annak érdekében, hogy a szerződésekből és az alacsony foglalkoztatásból származó veszteségek fedezésre kerüljenek. Németország emlékeztetett arra is, hogy az átvételi megállapodások szerint – a vállalat gazdaságtalan működtetésének elkerülése érdekében – nem volt előirányozva a felmerült veszteségek fizetési bizonylatok alapján történő megtérítése. A THA célkitűzése az lett volna, hogy a többletveszteségek pénzügyi kockázatát a befektetőre hárítsa át. Ezért a hajógyárak várható veszteségeit – beleértve a Warnow Werftet – a lehető legpontosabban előre meg kellett határozni. |
| --- | --- |

(81)

Emellett Németország utal a Bizottsághoz intézett 1993. május 28-i levelére, amelyben kiegészítő tájékoztatást adott a Bizottságnak a keletnémet hajógyárak privatizációjáról. Ennek a közlésnek a fő célja az volt, hogy megmagyarázza a működési támogatások szükségességét, annak érdekében, hogy a szerződésekből és az alacsony foglalkoztatásból származó veszteségek fedezésre kerüljenek. Németország emlékeztetett arra is, hogy az átvételi megállapodások szerint – a vállalat gazdaságtalan működtetésének elkerülése érdekében – nem volt előirányozva a felmerült veszteségek fizetési bizonylatok alapján történő megtérítése. A THA célkitűzése az lett volna, hogy a többletveszteségek pénzügyi kockázatát a befektetőre hárítsa át. Ezért a hajógyárak várható veszteségeit – beleértve a Warnow Werftet – a lehető legpontosabban előre meg kellett határozni.

| (82) | Németország továbbá kifejtette, hogy ellenlépésként megállapodás történt arról, hogy a befektető hasznot húzhatna a költségek alakulásából, aminek azonban kicsi a valószínűsége. Ennek a mechanizmusnak a vásárlókat arra kellett bátorítania, hogy a lehető leghamarabb megvalósítsák a hajógyáraknak a piacgazdasági feltételekre való áttérését. |
| --- | --- |

(82)

Németország továbbá kifejtette, hogy ellenlépésként megállapodás történt arról, hogy a befektető hasznot húzhatna a költségek alakulásából, aminek azonban kicsi a valószínűsége. Ennek a mechanizmusnak a vásárlókat arra kellett bátorítania, hogy a lehető leghamarabb megvalósítsák a hajógyáraknak a piacgazdasági feltételekre való áttérését.

| (83) | Pontosan ez az oka annak, hogy a Bizottságnak 1994. január 17-i határozatában meg kellett ismételnie a Németország által tett vállalásokat, amelyeket tulajdonképpen már egyértelműen meghatároztak az első határozatban, amelyet Németországgal 1993. március 3-i levélben közöltek. Ezen kívül a Bizottság úgy döntött, hogy egy határozatban, vagyis egy megtámadható jogi aktusban válaszol amely véglegessé válhat. Figyelembe véve, hogy Németország ismerte az állami támogatások szabályait és a tényállást, a Bizottság nem érti, hogyan értelmezhette félre Németország az 1993-as és 1994-es engedélyező határozatokat. Ezek a határozatok világosan hangsúlyozták, hogy a Bizottságnak fel kell használnia ellenőrzési és vizsgálati hatáskörét annak biztosítására, hogy a gyárak csak a szerkezetátalakításukhoz szükséges támogatást kapják meg. |
| --- | --- |

(83)

Pontosan ez az oka annak, hogy a Bizottságnak 1994. január 17-i határozatában meg kellett ismételnie a Németország által tett vállalásokat, amelyeket tulajdonképpen már egyértelműen meghatároztak az első határozatban, amelyet Németországgal 1993. március 3-i levélben közöltek. Ezen kívül a Bizottság úgy döntött, hogy egy határozatban, vagyis egy megtámadható jogi aktusban válaszol amely véglegessé válhat. Figyelembe véve, hogy Németország ismerte az állami támogatások szabályait és a tényállást, a Bizottság nem érti, hogyan értelmezhette félre Németország az 1993-as és 1994-es engedélyező határozatokat. Ezek a határozatok világosan hangsúlyozták, hogy a Bizottságnak fel kell használnia ellenőrzési és vizsgálati hatáskörét annak biztosítására, hogy a gyárak csak a szerkezetátalakításukhoz szükséges támogatást kapják meg.

| (84) | A megjegyzésekben mind Németország, mind a KWW úgy érvel, hogy a 60,988 millió EUR (119,284 millió DEM) vitatott összeg része annak az általános működési támogatásnak, amelyet a Bizottság Németországgal 1993 márciusában és 1994 januárjában közölt határozatai hagytak jóvá, és amelynek összeegyeztethetősége a későbbiekben nem értékelhető újra. Felhozzák továbbá, hogy nem minden, a Bizottság által jóváhagyott összeg volt valóban támogatás. A szerkezetátalakítási költségek egy részét a gyár forrásaiból fedezték, amelyek mérlegpozícióként jelennek meg. Csak 29,812 millió EUR (58,309 millió DEM) működési támogatást fizettek ki készpénzben. |
| --- | --- |

(84)

A megjegyzésekben mind Németország, mind a KWW úgy érvel, hogy a 60,988 millió EUR (119,284 millió DEM) vitatott összeg része annak az általános működési támogatásnak, amelyet a Bizottság Németországgal 1993 márciusában és 1994 januárjában közölt határozatai hagytak jóvá, és amelynek összeegyeztethetősége a későbbiekben nem értékelhető újra. Felhozzák továbbá, hogy nem minden, a Bizottság által jóváhagyott összeg volt valóban támogatás. A szerkezetátalakítási költségek egy részét a gyár forrásaiból fedezték, amelyek mérlegpozícióként jelennek meg. Csak 29,812 millió EUR (58,309 millió DEM) működési támogatást fizettek ki készpénzben.

| (85) | A Bizottság megjegyzi, hogy a teljes támogatás tartalmazza a készpénzes és a nem készpénzes támogatást. A nem készpénzes támogatás az új vállalatnak átadott eszközökből áll – részben tárgyi és részben forgóeszközök –, amihez átvett, az arányosnál kevesebb kötelezettségek társulnak. A támogatás fizetésének formája azonban nem döntő a kifizetés támogatásként minősítését illetően. A Bizottság két határozatában összesen 380,9 millió EUR (745 millió DEM) működési támogatást hagyott jóvá, és ennek a támogatásnak egy része készpénzben, egy másik része nem készpénzben került kifizetésre. Egyik határozatot sem támadta meg sem Németország, sem a kedvezményezett hajógyár. Következésképpen azok kötelező érvényűek Németország, a kedvezményezett vállalat és maga a Bizottság számára. A jelenlegi szakaszban azt is meg kell állapítanunk, hogy a készpénzben adott támogatás jelentősen nagyobb, mint a vitatott 60,988 millió EUR (119,284 millió DEM). A kedvezményezett vállalatnak az EK-Szerződés 230. cikkének (5) bekezdése értelmében két hónapon belül vitatnia kellett volna ezeket a határozatokat, ha úgy találta, hogy az értékelés hibás. |
| --- | --- |

(85)

A Bizottság megjegyzi, hogy a teljes támogatás tartalmazza a készpénzes és a nem készpénzes támogatást. A nem készpénzes támogatás az új vállalatnak átadott eszközökből áll – részben tárgyi és részben forgóeszközök –, amihez átvett, az arányosnál kevesebb kötelezettségek társulnak. A támogatás fizetésének formája azonban nem döntő a kifizetés támogatásként minősítését illetően. A Bizottság két határozatában összesen 380,9 millió EUR (745 millió DEM) működési támogatást hagyott jóvá, és ennek a támogatásnak egy része készpénzben, egy másik része nem készpénzben került kifizetésre. Egyik határozatot sem támadta meg sem Németország, sem a kedvezményezett hajógyár. Következésképpen azok kötelező érvényűek Németország, a kedvezményezett vállalat és maga a Bizottság számára. A jelenlegi szakaszban azt is meg kell állapítanunk, hogy a készpénzben adott támogatás jelentősen nagyobb, mint a vitatott 60,988 millió EUR (119,284 millió DEM). A kedvezményezett vállalatnak az EK-Szerződés 230. cikkének (5) bekezdése értelmében két hónapon belül vitatnia kellett volna ezeket a határozatokat, ha úgy találta, hogy az értékelés hibás.

| (86) | A privatizációs megállapodás 7.6.2. pontja a következőképpen szól: „The projected balance sheet was to reflect a special accrual in the amount of DM 435,500,000.00 meant to finance catch-up investments to be effected by the Company during the restructuring period and a special accrual in the amount of DM 450,000,000.00 meant to finance losses incurred by the companies during the restructuring period due to shortfalls in productivity of the company and for other losses due to the presently lacking competitiveness of the company.” („Az előzetes mérlegnek tükröznie kellett egy speciális, 435 000 000,00 DEM összegű elhatárolást, amelyet a vállalat által a szerkezetátalakítás időszakában elvégzendő felzárkóztató beruházások finanszírozására szántak, valamint egy speciális, 450 000 000,00 DEM összegű elhatárolást, amelyet azoknak a veszteségeknek a fedezésére szántak, amelyek a vállalatoknál a szerkezetátalakítási időszakban merülnek fel, a vállalat termelékenységének hiányosságai és más veszteségekre, amelyek a vállalat jelenleg hiányzó versenyképességéből fakadnak.”) Ebből az következik, hogy a 450 millió DEM kifizetése a veszteségek fedezésére a Warnow Werft megszerzésének feltétele volt, amit az előzetes mérlegben figyelembe vettek. Ezért az előzetes mérleg tartalmazott olyan pozíciókat, amelyek nem tartoztak közvetlenül az átadott eszközökhöz, de amelyeket a KWW azért kapott meg, hogy fedezze a hajóépítési szerződésekből adódó veszteségeit. Az ilyen pozíciók állami támogatást jelentenek. |
| --- | --- |

(86)

A privatizációs megállapodás 7.6.2. pontja a következőképpen szól: „The projected balance sheet was to reflect a special accrual in the amount of DM 435,500,000.00 meant to finance catch-up investments to be effected by the Company during the restructuring period and a special accrual in the amount of DM 450,000,000.00 meant to finance losses incurred by the companies during the restructuring period due to shortfalls in productivity of the company and for other losses due to the presently lacking competitiveness of the company.” („Az előzetes mérlegnek tükröznie kellett egy speciális, 435 000 000,00 DEM összegű elhatárolást, amelyet a vállalat által a szerkezetátalakítás időszakában elvégzendő felzárkóztató beruházások finanszírozására szántak, valamint egy speciális, 450 000 000,00 DEM összegű elhatárolást, amelyet azoknak a veszteségeknek a fedezésére szántak, amelyek a vállalatoknál a szerkezetátalakítási időszakban merülnek fel, a vállalat termelékenységének hiányosságai és más veszteségekre, amelyek a vállalat jelenleg hiányzó versenyképességéből fakadnak.”) Ebből az következik, hogy a 450 millió DEM kifizetése a veszteségek fedezésére a Warnow Werft megszerzésének feltétele volt, amit az előzetes mérlegben figyelembe vettek. Ezért az előzetes mérleg tartalmazott olyan pozíciókat, amelyek nem tartoztak közvetlenül az átadott eszközökhöz, de amelyeket a KWW azért kapott meg, hogy fedezze a hajóépítési szerződésekből adódó veszteségeit. Az ilyen pozíciók állami támogatást jelentenek.

| (87) | Azt a tényt, hogy a támogatás egy részét nem készpénzben fizették, világossá teszi a Németországgal 1994. január 17-én közölt bizottsági határozat: „617,1 millió DEM működési támogatás, amiből 113,5 millió DEM kifizetése készpénzben történik, ezen belül 66,9 millió DEM versenyképességi támogatás és 46,6 millió DEM az 1990. július 1-je után aláírt szerződéseken keletkezett veszteségek egy részének fedezésére....”. Ez azt jelzi, hogy az ezzel a határozattal jóváhagyott működési támogatás legnagyobb része, nevezetesen 257,4 millió EUR (503,6 millió DEM) összeg jóváhagyása nem készpénzes támogatásként történt. |
| --- | --- |

(87)

Azt a tényt, hogy a támogatás egy részét nem készpénzben fizették, világossá teszi a Németországgal 1994. január 17-én közölt bizottsági határozat: „617,1 millió DEM működési támogatás, amiből 113,5 millió DEM kifizetése készpénzben történik, ezen belül 66,9 millió DEM versenyképességi támogatás és 46,6 millió DEM az 1990. július 1-je után aláírt szerződéseken keletkezett veszteségek egy részének fedezésére....”. Ez azt jelzi, hogy az ezzel a határozattal jóváhagyott működési támogatás legnagyobb része, nevezetesen 257,4 millió EUR (503,6 millió DEM) összeg jóváhagyása nem készpénzes támogatásként történt.

| (88) | A KWW nem hivatkozhat arra, hogy azért nem támadta soha meg a határozatokat a nem készpénzes támogatásra vonatkozó részekben, mert a Bizottság igenlő döntést hozott. Az eszközök átadásának állami támogatássá minősítése a KWW számára akkora terhet jelentett, hogy a határozat ellen csak akkor fellebbezhetett volna, ha a KWW ebbe nem egyezett volna bele. A Bizottság az intézkedéseket támogatásnak minősítette és megvizsgálta azok összeegyeztethetőségét a közös piaccal. Ez azt jelentette, hogy a Bizottság feltételeket szabhatott, illetve elfogadhatta Németország vállalásait, amelyek közvetlenül kihatottak a kedvezményezett vállalat műveleteire. Ebben a helyzetben a határozat semmissé nyilvánításának kérelmezése elfogadható (8). |
| --- | --- |

(88)

A KWW nem hivatkozhat arra, hogy azért nem támadta soha meg a határozatokat a nem készpénzes támogatásra vonatkozó részekben, mert a Bizottság igenlő döntést hozott. Az eszközök átadásának állami támogatássá minősítése a KWW számára akkora terhet jelentett, hogy a határozat ellen csak akkor fellebbezhetett volna, ha a KWW ebbe nem egyezett volna bele. A Bizottság az intézkedéseket támogatásnak minősítette és megvizsgálta azok összeegyeztethetőségét a közös piaccal. Ez azt jelentette, hogy a Bizottság feltételeket szabhatott, illetve elfogadhatta Németország vállalásait, amelyek közvetlenül kihatottak a kedvezményezett vállalat műveleteire. Ebben a helyzetben a határozat semmissé nyilvánításának kérelmezése elfogadható (8).

| (89) | A Bizottság az összes rendelkezésre álló információk alapján mélyreható elemzést végzett a támogatási összegekről, amelyeket a KWW a támogatás jóváhagyása után kapott. A privatizáció előtti mérleg, a vagyonátadási mérleg, az Arthur Andersen könyvvizsgáló cégtől kapott spillover-jelentések, a privatizációs folyamat és a privatizációs szerződés ellenőrzését követően úgy tűnik, hogy a hajógyár nem kapott működési támogatást a 42,1 millió EUR (82,400 millió DEM) régi adósságok elengedése formájában, ahogyan azt a Bizottság 1993. március 3-i határozata engedélyezte. |
| --- | --- |

(89)

A Bizottság az összes rendelkezésre álló információk alapján mélyreható elemzést végzett a támogatási összegekről, amelyeket a KWW a támogatás jóváhagyása után kapott. A privatizáció előtti mérleg, a vagyonátadási mérleg, az Arthur Andersen könyvvizsgáló cégtől kapott spillover-jelentések, a privatizációs folyamat és a privatizációs szerződés ellenőrzését követően úgy tűnik, hogy a hajógyár nem kapott működési támogatást a 42,1 millió EUR (82,400 millió DEM) régi adósságok elengedése formájában, ahogyan azt a Bizottság 1993. március 3-i határozata engedélyezte.

| (90) | Valójában egy ilyen elengedés csak akkor jelentene állami támogatást, ha az eszközöket nem terhelnék a korábbi kötelezettségek (vagy ha a kedvezményezett megkapja ezeket az eszközöket, ha új társaság jön létre, mint ahogyan az a jelen esetben történt). A KWW vagyonátadási mérlege azonban nem tartalmaz ilyen, ennek az elengedésnek megfelelő kötelezettségektől mentesen átadott eszközöket, ami ezt a működési támogatást jelentené. Mivel a közvetlenül a privatizáció előtt elengedett hitel a WW kötelezettsége volt (egy állami hajógyáré), az állam, mint előző részvényes volt az egyetlen kedvezményezett, és az előnyt nem adta át az új társaságnak. Úgy tűnik, hogy a hajógyár nem húzott hasznot ebből a működési támogatásból, amelyet a Bizottság korábban jóváhagyott. |
| --- | --- |

(90)

Valójában egy ilyen elengedés csak akkor jelentene állami támogatást, ha az eszközöket nem terhelnék a korábbi kötelezettségek (vagy ha a kedvezményezett megkapja ezeket az eszközöket, ha új társaság jön létre, mint ahogyan az a jelen esetben történt). A KWW vagyonátadási mérlege azonban nem tartalmaz ilyen, ennek az elengedésnek megfelelő kötelezettségektől mentesen átadott eszközöket, ami ezt a működési támogatást jelentené. Mivel a közvetlenül a privatizáció előtt elengedett hitel a WW kötelezettsége volt (egy állami hajógyáré), az állam, mint előző részvényes volt az egyetlen kedvezményezett, és az előnyt nem adta át az új társaságnak. Úgy tűnik, hogy a hajógyár nem húzott hasznot ebből a működési támogatásból, amelyet a Bizottság korábban jóváhagyott.

| (91) | Végül, a spillover-jelentés szerint a speciális hajók (konténerhajók) építésére szóló hajóépítési szerződések nem kerültek át a KWW-hez. Annak ellenére, hogy a veszteségtérítés ezekre a szerződésekre szerepelt a Bizottság által 1994. január 17-én jóváhagyott 315,5 millió EUR (617,1 millió DEM) működési támogatásban, a KWW nem volt megbízva a szerződések teljesítésével. Ennek megfelelően a KWW nem kaphatta volna meg a térítést az ezekből a szerződésekből következő, betervezett veszteségekért. Ezért nincs ok a KWW által meg nem kapott 17,7 millió EUR (34,6 millió DEM) kiegyenlítésére. Ahogyan a (12)–(20) bekezdések említik, ez az utóbbi összeg nem szerepelt a spillover-jelentésben megadott 230,08 millió EUR (450,0 millió DEM) veszteségfedezetben. |
| --- | --- |

(91)

Végül, a spillover-jelentés szerint a speciális hajók (konténerhajók) építésére szóló hajóépítési szerződések nem kerültek át a KWW-hez. Annak ellenére, hogy a veszteségtérítés ezekre a szerződésekre szerepelt a Bizottság által 1994. január 17-én jóváhagyott 315,5 millió EUR (617,1 millió DEM) működési támogatásban, a KWW nem volt megbízva a szerződések teljesítésével. Ennek megfelelően a KWW nem kaphatta volna meg a térítést az ezekből a szerződésekből következő, betervezett veszteségekért. Ezért nincs ok a KWW által meg nem kapott 17,7 millió EUR (34,6 millió DEM) kiegyenlítésére. Ahogyan a (12)–(20) bekezdések említik, ez az utóbbi összeg nem szerepelt a spillover-jelentésben megadott 230,08 millió EUR (450,0 millió DEM) veszteségfedezetben.

| (92) | A KWW 8 millió EUR-val (15,6 millió DEM) kevesebb beruházási támogatást kapott Mecklenburg-Vorpommern tartománytól. |
| --- | --- |

(92)

A KWW 8 millió EUR-val (15,6 millió DEM) kevesebb beruházási támogatást kapott Mecklenburg-Vorpommern tartománytól.

| (93) | A KWW és Németország úgy érvel, hogy amennyiben a Bizottság arra a következtetésre jutna, hogy a becsült és a tényleges veszteségek közötti különbség jelentős a támogatásjog szempontjából, a különbség mindenesetre kisebb lenne a Bizottság által állítottnál. A 31,955 millió EUR (62,5 millió DEM) versenyképességi támogatás nem veszteségtérítést célzott, hanem – a szokásoknak megfelelően – azoknak a hátrányoknak a kompenzálását, amelyet valamennyi német hajógyár elszenved amiatt, hogy helyileg Németországban és Európában vannak. |
| --- | --- |

(93)

A KWW és Németország úgy érvel, hogy amennyiben a Bizottság arra a következtetésre jutna, hogy a becsült és a tényleges veszteségek közötti különbség jelentős a támogatásjog szempontjából, a különbség mindenesetre kisebb lenne a Bizottság által állítottnál. A 31,955 millió EUR (62,5 millió DEM) versenyképességi támogatás nem veszteségtérítést célzott, hanem – a szokásoknak megfelelően – azoknak a hátrányoknak a kompenzálását, amelyet valamennyi német hajógyár elszenved amiatt, hogy helyileg Németországban és Európában vannak.

| (94) | A Bizottság megjegyzi, hogy – amint azt a korábbiakban kifejtette – a privatizációs szerződés és az ahhoz kapcsolódó indokolás a hajógyár szerkezetátalakítását szolgáló támogatások részletes kimutatását tartalmazták. A teljes támogatási összeget a veszteségtérítésre a szerkezetátalakítás során 285,096 millió EUR-ban (557,6 millió DEM) határozták meg benne. Ez az összeg tartalmazott 230,081 millió EUR (450 millió DEM) veszteségtérítést, 37,32 millió EUR (73 millió DEM) versenyképességi támogatást és 17,69 millió EUR (34,6 millió DEM) összeget a veszteségekre, a Treuhandanstalt által átvett még nem teljesített szerződésre. |
| --- | --- |

(94)

A Bizottság megjegyzi, hogy – amint azt a korábbiakban kifejtette – a privatizációs szerződés és az ahhoz kapcsolódó indokolás a hajógyár szerkezetátalakítását szolgáló támogatások részletes kimutatását tartalmazták. A teljes támogatási összeget a veszteségtérítésre a szerkezetátalakítás során 285,096 millió EUR-ban (557,6 millió DEM) határozták meg benne. Ez az összeg tartalmazott 230,081 millió EUR (450 millió DEM) veszteségtérítést, 37,32 millió EUR (73 millió DEM) versenyképességi támogatást és 17,69 millió EUR (34,6 millió DEM) összeget a veszteségekre, a Treuhandanstalt által átvett még nem teljesített szerződésre.

| (95) | A versenyképességi támogatás címén a KWW csak 31,955 millió EUR-t (62,5 millió DEM) kapott, a jóváhagyott 37,3 millió EUR (73 millió DEM) helyett. A versenyképességi támogatás összegét a szerkezetátalakítás során keletkező veszteségek fedezésére hagyták jóvá. Ez okból kifolyólag a Bizottság a ki nem fizetett versenyképességi támogatás térítését felvette a veszteségtérítésre szóló támogatás teljes összegébe. |
| --- | --- |

(95)

A versenyképességi támogatás címén a KWW csak 31,955 millió EUR-t (62,5 millió DEM) kapott, a jóváhagyott 37,3 millió EUR (73 millió DEM) helyett. A versenyképességi támogatás összegét a szerkezetátalakítás során keletkező veszteségek fedezésére hagyták jóvá. Ez okból kifolyólag a Bizottság a ki nem fizetett versenyképességi támogatás térítését felvette a veszteségtérítésre szóló támogatás teljes összegébe.

| (96) | Még akkor is, ha a KWW érveit követhetnénk, azok semmiféle hatással nem lennének a Bizottság értékelésére. Nem vitatott, hogy a KWW versenyképességi támogatás címén kapott támogatást. Akár veszteségtérítésre volt megjelölve, akár nem, a versenyképességi támogatás bevételt jelentett és csökkentette a veszteségeket. Következésképpen a veszteségek megtérítéséhez szükséges működési támogatás iránti igény alacsonyabb volt. A KWW-nek azon érve, hogy a versenyképességi támogatás teljesen figyelmen kívül hagyandó, nem alátámasztott, ennélfogva elutasítandó. |
| --- | --- |

(96)

Még akkor is, ha a KWW érveit követhetnénk, azok semmiféle hatással nem lennének a Bizottság értékelésére. Nem vitatott, hogy a KWW versenyképességi támogatás címén kapott támogatást. Akár veszteségtérítésre volt megjelölve, akár nem, a versenyképességi támogatás bevételt jelentett és csökkentette a veszteségeket. Következésképpen a veszteségek megtérítéséhez szükséges működési támogatás iránti igény alacsonyabb volt. A KWW-nek azon érve, hogy a versenyképességi támogatás teljesen figyelmen kívül hagyandó, nem alátámasztott, ennélfogva elutasítandó.

| (97) | Németország megkérdőjelezi azt is, hogy a Bizottság rendelkezik-e ellenőrzési hatáskörrel annak megállapítására, hogy a támogatást azokra a célokra használták-e fel, amelyekre megadták. A Bizottság megjegyzi, hogy a veszteségtérítést jóváhagyó bizottsági határozatokban világosan kikötik, hogy a Bizottság felhasználja ellenőrzési és vizsgálati hatáskörét annak biztosítására, hogy az új tartományok hajógyárai csak a szerkezetátalakításukhoz szükséges támogatást kapják meg. |
| --- | --- |

(97)

Németország megkérdőjelezi azt is, hogy a Bizottság rendelkezik-e ellenőrzési hatáskörrel annak megállapítására, hogy a támogatást azokra a célokra használták-e fel, amelyekre megadták. A Bizottság megjegyzi, hogy a veszteségtérítést jóváhagyó bizottsági határozatokban világosan kikötik, hogy a Bizottság felhasználja ellenőrzési és vizsgálati hatáskörét annak biztosítására, hogy az új tartományok hajógyárai csak a szerkezetátalakításukhoz szükséges támogatást kapják meg.

| (98) | A Bizottság nem ért egyet Németországgal abban, hogy az ellenőrzési és vizsgálati hatáskörre vonatkozó mondat csak arra az időre érvényes, amikor a becslések értékelése és a támogatás részleteinek kibocsátása megtörtént. Ilyen összefüggésben mind az ügy kivételes körülményeire – mindenekelőtt a 92/68/EGK irányelv szövegére, amely szerint a működési támogatást 1993 vége előtt ki kell fizetni – mind arra a tényre emlékeztetni kell, hogy ugyanez a határozat beszámolási kötelezettséget szabott ki Németországra. Ennek figyelembevételével a Bizottság kötelezettségvállalása a Tanáccsal szemben csak úgy értelmezhető, hogy a Bizottság ellenőrizni fogja, hogy a támogatás valóban a szerkezetátalakításhoz szükséges minimumra korlátozódik. |
| --- | --- |

(98)

A Bizottság nem ért egyet Németországgal abban, hogy az ellenőrzési és vizsgálati hatáskörre vonatkozó mondat csak arra az időre érvényes, amikor a becslések értékelése és a támogatás részleteinek kibocsátása megtörtént. Ilyen összefüggésben mind az ügy kivételes körülményeire – mindenekelőtt a 92/68/EGK irányelv szövegére, amely szerint a működési támogatást 1993 vége előtt ki kell fizetni – mind arra a tényre emlékeztetni kell, hogy ugyanez a határozat beszámolási kötelezettséget szabott ki Németországra. Ennek figyelembevételével a Bizottság kötelezettségvállalása a Tanáccsal szemben csak úgy értelmezhető, hogy a Bizottság ellenőrizni fogja, hogy a támogatás valóban a szerkezetátalakításhoz szükséges minimumra korlátozódik.

| (99) | A Bizottság megállapítja, hogy a 90/684/EGK irányelv 10a. cikke (2) bekezdésének d) pontjával összhangban, Németországnak bizonyítania kellett a Bizottság előtt, egy független könyvvizsgáló által készített éves jelentések formájában, hogy a támogatási kifizetések szigorúan a korábbi NDK-ban lévő hajógyárak tevékenységeire korlátozódtak. Ezeket az úgynevezett spillover-jelentéseket a Bizottság a szerkezetátalakítási időszak végéig (1995 végéig) megkapta, annak igazolására, hogy a támogatást kizárólag a KWW számára használták-e fel. Ezen a tájékoztatáson kívül a jelentések tájékoztatást tartalmaztak a támogatás felhasználásáról. |
| --- | --- |

(99)

A Bizottság megállapítja, hogy a 90/684/EGK irányelv 10a. cikke (2) bekezdésének d) pontjával összhangban, Németországnak bizonyítania kellett a Bizottság előtt, egy független könyvvizsgáló által készített éves jelentések formájában, hogy a támogatási kifizetések szigorúan a korábbi NDK-ban lévő hajógyárak tevékenységeire korlátozódtak. Ezeket az úgynevezett spillover-jelentéseket a Bizottság a szerkezetátalakítási időszak végéig (1995 végéig) megkapta, annak igazolására, hogy a támogatást kizárólag a KWW számára használták-e fel. Ezen a tájékoztatáson kívül a jelentések tájékoztatást tartalmaztak a támogatás felhasználásáról.

| (100) | Németország úgy érvel, hogy az a tény, miszerint a Bizottságnak tájékoztatást adtak a támogatás jóváhagyása után különösen az úgynevezett spillover-jelentések, semmiképpen nem ad illetékességet a Bizottságnak arra, hogy újra ellenőrizze a támogatás szükségességét. A spillover-jelentéseket annak igazolására szánták, hogy a gyártól nem vittek át támogatást más vállalkozásokhoz. A jelentések célja azonban nem az volt, hogy a veszteségek tényleges összegét kimutassák. A jelentésekben a támogatás felhasználásáról szóló tájékoztatást csak arra szánták, hogy a spillover-ellenőrzések céljainak megfelelően átlátható módon megmutassa, hogy nem adtak át támogatást a befektetőnek, vagy a többi gyárnak. |
| --- | --- |

(100)

Németország úgy érvel, hogy az a tény, miszerint a Bizottságnak tájékoztatást adtak a támogatás jóváhagyása után különösen az úgynevezett spillover-jelentések, semmiképpen nem ad illetékességet a Bizottságnak arra, hogy újra ellenőrizze a támogatás szükségességét. A spillover-jelentéseket annak igazolására szánták, hogy a gyártól nem vittek át támogatást más vállalkozásokhoz. A jelentések célja azonban nem az volt, hogy a veszteségek tényleges összegét kimutassák. A jelentésekben a támogatás felhasználásáról szóló tájékoztatást csak arra szánták, hogy a spillover-ellenőrzések céljainak megfelelően átlátható módon megmutassa, hogy nem adtak át támogatást a befektetőnek, vagy a többi gyárnak.

| (101) | Németország figyelmen kívül hagyja azt a tényt, hogy a túlkompenzálás kizárása érdekében mindkét jóváhagyó határozat tartalmazott feltételeket a veszteségek fedezését szolgáló működési támogatás megadásához. Ezekre a rendelkezésekre figyelemmel a Bizottság ellenőrzési hatáskörével kapcsolatos vita szükségtelennek tűnik, mivel komolyan nem kérdőjelezhető meg, hogy a Bizottság fel van hatalmazva, illetve kötelezett arra, hogy levonja a következtetéseket egy állami támogatást jóváhagyó határozat lényegbevágó feltételeinek be nem tartásával kapcsolatban. Az ilyen esetekben a Bizottságnak ragaszkodnia kell a támogatás visszafizettetéséhez, ha az nem összeegyeztethetőnek, vagy jogtalannak, vagyis nem jóváhagyott támogatásnak tekintendő. |
| --- | --- |

(101)

Németország figyelmen kívül hagyja azt a tényt, hogy a túlkompenzálás kizárása érdekében mindkét jóváhagyó határozat tartalmazott feltételeket a veszteségek fedezését szolgáló működési támogatás megadásához. Ezekre a rendelkezésekre figyelemmel a Bizottság ellenőrzési hatáskörével kapcsolatos vita szükségtelennek tűnik, mivel komolyan nem kérdőjelezhető meg, hogy a Bizottság fel van hatalmazva, illetve kötelezett arra, hogy levonja a következtetéseket egy állami támogatást jóváhagyó határozat lényegbevágó feltételeinek be nem tartásával kapcsolatban. Az ilyen esetekben a Bizottságnak ragaszkodnia kell a támogatás visszafizettetéséhez, ha az nem összeegyeztethetőnek, vagy jogtalannak, vagyis nem jóváhagyott támogatásnak tekintendő.

| (102) | A Bizottság egyetért Németországgal abban a kérdésben, hogy a spillover-jelentések célja annak ismertetése volt, hogy a hajógyár szerkezetátalakítására szánt támogatásból nem utaltak át más vállalkozásoknak, mint például a gyár anyavállalatának. Annak ellenőrzése azonban, hogy a támogatás felhasználása a jóváhagyó határozatoknak megfelelően történt-e, magában foglalta, hogy ellenőrizni kell azt a célt, amelyre adták, annak érdekében, hogy a támogatást szigorúan csak a gyár szerkezetátalakítására használják fel. |
| --- | --- |

(102)

A Bizottság egyetért Németországgal abban a kérdésben, hogy a spillover-jelentések célja annak ismertetése volt, hogy a hajógyár szerkezetátalakítására szánt támogatásból nem utaltak át más vállalkozásoknak, mint például a gyár anyavállalatának. Annak ellenőrzése azonban, hogy a támogatás felhasználása a jóváhagyó határozatoknak megfelelően történt-e, magában foglalta, hogy ellenőrizni kell azt a célt, amelyre adták, annak érdekében, hogy a támogatást szigorúan csak a gyár szerkezetátalakítására használják fel.

| (103) | A támogatás szabályszerű felhasználása azokra a célokra, amelyekre adták, az ellenőrzés lényeges szempontja volt. Ezt illusztrálja a spillover-jelentések felépítése és tartalma is, amelyekben a kapott támogatás felhasználásának kifejtése fontos rész. Fontosnak tekintették, hogy ezt a tájékoztatást bevegyék a jelentésekbe, hogy a Bizottság számára lehetővé váljon a Tanáccsal szembeni kötelezettségvállalás betartása, valamint a támogatásoknak az engedélyező határozatok értelmében történő szabályszerű felhasználásának ellenőrzése. |
| --- | --- |

(103)

A támogatás szabályszerű felhasználása azokra a célokra, amelyekre adták, az ellenőrzés lényeges szempontja volt. Ezt illusztrálja a spillover-jelentések felépítése és tartalma is, amelyekben a kapott támogatás felhasználásának kifejtése fontos rész. Fontosnak tekintették, hogy ezt a tájékoztatást bevegyék a jelentésekbe, hogy a Bizottság számára lehetővé váljon a Tanáccsal szembeni kötelezettségvállalás betartása, valamint a támogatásoknak az engedélyező határozatok értelmében történő szabályszerű felhasználásának ellenőrzése.

| (104) | További közös érv a KWW és Németország részéről, hogy a Bizottság 1996, vagyis a legutóbb benyújtott spillover-jelentés óta tisztában van azzal, hogy a tényleges veszteségek lényegesen alacsonyabbak voltak a becsülteknél. Mindazonáltal a Bizottság az ügyet csak 1999-ben kezdte vizsgálni. |
| --- | --- |

(104)

További közös érv a KWW és Németország részéről, hogy a Bizottság 1996, vagyis a legutóbb benyújtott spillover-jelentés óta tisztában van azzal, hogy a tényleges veszteségek lényegesen alacsonyabbak voltak a becsülteknél. Mindazonáltal a Bizottság az ügyet csak 1999-ben kezdte vizsgálni.

| (105) | A Bizottság megjegyzi, hogy – amint azt az eljárást megindító határozat kifejti – a utolsó spillover-jelentés csak az 1995. december 31-ig terjedő időszakra vonatkozik. A jelentés 2. mellékletének az 1. oldalán található egy táblázat az 1995. december 31-ig kapott támogatásokról. Eszerint a táblázat szerint a veszteség megtérítésére felhasznált támogatás addig az időpontig 256,817 millió EUR (502,291 millió DEM) volt. Azonban 262,0 millió EUR (512,5 millió DEM) összegű támogatás került kifizetésre. Mivel lehetséges volt, hogy a hiányzó 5 millió EUR-ra 1995. december 31. után lehetett szükség, hiszen nem minden, 1993. december 31. előtt aláírt szerződésből származó veszteség realizálódott addig az időpontig, a Bizottság nem látott okot a közbelépésre. |
| --- | --- |

(105)

A Bizottság megjegyzi, hogy – amint azt az eljárást megindító határozat kifejti – a utolsó spillover-jelentés csak az 1995. december 31-ig terjedő időszakra vonatkozik. A jelentés 2. mellékletének az 1. oldalán található egy táblázat az 1995. december 31-ig kapott támogatásokról. Eszerint a táblázat szerint a veszteség megtérítésére felhasznált támogatás addig az időpontig 256,817 millió EUR (502,291 millió DEM) volt. Azonban 262,0 millió EUR (512,5 millió DEM) összegű támogatás került kifizetésre. Mivel lehetséges volt, hogy a hiányzó 5 millió EUR-ra 1995. december 31. után lehetett szükség, hiszen nem minden, 1993. december 31. előtt aláírt szerződésből származó veszteség realizálódott addig az időpontig, a Bizottság nem látott okot a közbelépésre.

| (106) | A Bizottság nem tudhatta az utolsó spillover-jelentés időpontjában, hogy a tényleges és a becsült veszteségek közötti különbség valójában lényegesen nagyobb volt az utolsó jelentésben feltüntetettnél, vagyis 60,988 millió EUR-nál (119,284 millió DEM) 5 millió EUR helyett. Mivel sem Németország, sem a KWW nem tájékoztatta a Bizottságot a körülményeknek erről a változásáról 1997-ben, amikor megkapták a könyvvizsgálói jelentést a végleges számok megerősítésével, a Bizottság nem volt tisztában a valós helyzettel. A Bizottságnak ez csak 1999 júliusában jutott tudomására, amikor saját kérésére megkapta, Németország 1999. június 30-án küldött levelével a könyvvizsgáló 1997. április 25-i nyilatkozatát. Mivel ennek a nyilatkozatnak a címzettje csak Németország volt, de a Bizottságnak soha nem nyújtották be, a Bizottságnak nem volt tudomása a valós helyzetről 1999 júliusa előtt. Ilyen tekintetben a Bizottság hangsúlyozni kívánja, hogy Németország semmiféle bizonyítékot nem mutatott be arra, hogy a Bizottságot tájékoztatta volna, ahogyan azt Németország állítja. |
| --- | --- |

(106)

A Bizottság nem tudhatta az utolsó spillover-jelentés időpontjában, hogy a tényleges és a becsült veszteségek közötti különbség valójában lényegesen nagyobb volt az utolsó jelentésben feltüntetettnél, vagyis 60,988 millió EUR-nál (119,284 millió DEM) 5 millió EUR helyett. Mivel sem Németország, sem a KWW nem tájékoztatta a Bizottságot a körülményeknek erről a változásáról 1997-ben, amikor megkapták a könyvvizsgálói jelentést a végleges számok megerősítésével, a Bizottság nem volt tisztában a valós helyzettel. A Bizottságnak ez csak 1999 júliusában jutott tudomására, amikor saját kérésére megkapta, Németország 1999. június 30-án küldött levelével a könyvvizsgáló 1997. április 25-i nyilatkozatát. Mivel ennek a nyilatkozatnak a címzettje csak Németország volt, de a Bizottságnak soha nem nyújtották be, a Bizottságnak nem volt tudomása a valós helyzetről 1999 júliusa előtt. Ilyen tekintetben a Bizottság hangsúlyozni kívánja, hogy Németország semmiféle bizonyítékot nem mutatott be arra, hogy a Bizottságot tájékoztatta volna, ahogyan azt Németország állítja.

| (107) | A KWW úgy érvel, hogy a szerkezetátalakításra szolgáló összes pénzeszközt a célkitűzéseknek megfelelően használták fel, mivel a bizottsági határozatok nem kifejezetten veszteségtérítés támogatását hagyták jóvá. Sokkal inkább általános működési támogatást hagytak jóvá. A támogatást a gyár szerkezetátalakítására, és ezért a célkitűzésekkel összhangban használták fel. |
| --- | --- |

(107)

A KWW úgy érvel, hogy a szerkezetátalakításra szolgáló összes pénzeszközt a célkitűzéseknek megfelelően használták fel, mivel a bizottsági határozatok nem kifejezetten veszteségtérítés támogatását hagyták jóvá. Sokkal inkább általános működési támogatást hagytak jóvá. A támogatást a gyár szerkezetátalakítására, és ezért a célkitűzésekkel összhangban használták fel.

| (108) | A Bizottság megjegyzi, hogy a Németországgal 1993 márciusában és 1994 januárjában közölt határozatok mindegyike említi a veszteség megtérítésére szolgáló jóváhagyott összegeket. Az első határozat kifejezetten jóváhagy egy 6 millió EUR (11,7 millió DEM) összegű, a második pedig egy 23,82 millió EUR (46,6 millió DEM) összegű támogatást az 1990. július 1. után aláírt szerződéseken keletkezett veszteségek egy részének fedezésére. Ezeket az összegeket arra határozták meg, hogy konkrét veszteségeket ellentételezzenek, miközben a többi működési támogatás esetében nem említették meg a konkrét veszteségek fedezését szolgáló felhasználási célt, ami azonban nem jelenti azt, hogy a támogatásokat más célokra szánták. A Németország által küldött értesítésben ezeknek az összegeknek a célját egyértelműen veszteségtérítésként adták meg. |
| --- | --- |

(108)

A Bizottság megjegyzi, hogy a Németországgal 1993 márciusában és 1994 januárjában közölt határozatok mindegyike említi a veszteség megtérítésére szolgáló jóváhagyott összegeket. Az első határozat kifejezetten jóváhagy egy 6 millió EUR (11,7 millió DEM) összegű, a második pedig egy 23,82 millió EUR (46,6 millió DEM) összegű támogatást az 1990. július 1. után aláírt szerződéseken keletkezett veszteségek egy részének fedezésére. Ezeket az összegeket arra határozták meg, hogy konkrét veszteségeket ellentételezzenek, miközben a többi működési támogatás esetében nem említették meg a konkrét veszteségek fedezését szolgáló felhasználási célt, ami azonban nem jelenti azt, hogy a támogatásokat más célokra szánták. A Németország által küldött értesítésben ezeknek az összegeknek a célját egyértelműen veszteségtérítésként adták meg.

| (109) | A Bizottság megjegyzi, hogy a privatizációs megállapodás és annak kísérő dokumentumai részletes felsorolásokat tartalmaztak a támogatások különféle kategóriáiról. A veszteségtérítésre megjelölt összeg ebben a dokumentumban a szerkezetátalakítási időszakra 285 millió EUR (557,6 millió DEM). A támogatások ugyanilyen kategóriákba történő besorolását megtartották a spillover-jelentések is, amelyek alapul szolgáltak a Bizottság ellenőrzéséhez a szerkezetátalakítás különféle céljaira való felhasználásával kapcsolatban, ahogyan azt a Bizottság jóváhagyta. Határozatai, amelyeket Németországgal 1993 márciusában és 1994 januárjában közöltek, működési támogatásokat hagytak jóvá, amelyet kifejezetten a szerkezetátalakítás során adódó veszteségek megtérítésére adtak meg. |
| --- | --- |

(109)

A Bizottság megjegyzi, hogy a privatizációs megállapodás és annak kísérő dokumentumai részletes felsorolásokat tartalmaztak a támogatások különféle kategóriáiról. A veszteségtérítésre megjelölt összeg ebben a dokumentumban a szerkezetátalakítási időszakra 285 millió EUR (557,6 millió DEM). A támogatások ugyanilyen kategóriákba történő besorolását megtartották a spillover-jelentések is, amelyek alapul szolgáltak a Bizottság ellenőrzéséhez a szerkezetátalakítás különféle céljaira való felhasználásával kapcsolatban, ahogyan azt a Bizottság jóváhagyta. Határozatai, amelyeket Németországgal 1993 márciusában és 1994 januárjában közöltek, működési támogatásokat hagytak jóvá, amelyet kifejezetten a szerkezetátalakítás során adódó veszteségek megtérítésére adtak meg.

| (110) | A Bizottság figyelembe veszi, hogy a (...) (9) EUR ([...] DEM) bérbevételi garanciák és az (...) EUR ([...] DEM) tőkegarancia elhatárolásának készpénz-kímélő felhasználása – együttesen (...) EUR ([...] DEM) – nem került figyelembevételre a spillover-jelentésben. Ezek a ráfordítások, amelyeket helytelenül tulajdonítottak a hajóépítési szerződéseknek, csak 1995 vége után realizálódtak. Akkor is azonban, ha ezeket a költségeket figyelembe vesszük, a szerkezetátalakítás során elszenvedett veszteségek lényegesen kisebbek voltak, mint az a támogatás, amelyet a fedezésükre jóváhagytak. |
| --- | --- |

(110)

A Bizottság figyelembe veszi, hogy a (...) (9) EUR ([...] DEM) bérbevételi garanciák és az (...) EUR ([...] DEM) tőkegarancia elhatárolásának készpénz-kímélő felhasználása – együttesen (...) EUR ([...] DEM) – nem került figyelembevételre a spillover-jelentésben. Ezek a ráfordítások, amelyeket helytelenül tulajdonítottak a hajóépítési szerződéseknek, csak 1995 vége után realizálódtak. Akkor is azonban, ha ezeket a költségeket figyelembe vesszük, a szerkezetátalakítás során elszenvedett veszteségek lényegesen kisebbek voltak, mint az a támogatás, amelyet a fedezésükre jóváhagytak.

| (111) | Bár a Bizottság azt el tudja fogadni, hogy a bérbevétel miatt és a tőkegaranciák miatti költségeket figyelembe vegye, mivel azok jellegükből adódóan konkrét szerződésekhez kötődnek, és eleve azt követően jelennek meg, hogy a hajók leszállítása megtörtént, nem alkalmazható ugyanez az okfejtés a vállalatnál 1995 decembere után felmerült szerkezetátalakítási költségekre. Valójában a privatizációs szerződés világosan kimondta, hogy a vállalatnak minimálisan bizonyos főnyi munkaerőt kellett foglalkoztatnia 1995 végéig. Arra az esetre, ha ezt a vállalást nem teljesítik, és kevesebb dolgozót foglalkoztatnak, súlyos pénzbírságokat írtak elő. Minden, a Bizottság által jóváhagyott üzembezárási támogatás és a veszteségek fedezését szolgáló támogatás csak a szerkezetátalakítási időszakra vonatkozhat, amely 1995 decemberében ért véget. Ezért kezdettől fogva világos volt, hogy ha a KWW a felesleges dolgozókat el akarta bocsátani, várnia kell 1995 végéig, és ezeket a költségeket nem fedezheti üzembezárási vagy működési támogatásokkal. Ez az időszak ismeretes volt a privatizáció kezdete óta. Először is, nem lehet megváltoztatni ezt a logikát, és az 1995 decembere után felmerült költségeket átrakni az ezt az időpontot megelőzően teljesített szerződésekhez. Másodszor, az 1995 után végrehajtott szerkezetátalakítás nem vezetett kisebb veszteségekhez azoknál a szerződéseknél, amelyek teljesítése azt megelőzően történt. Harmadszor, a privatizációs szerződésnek az a rendelkezése, amely a vállalatot rákényszeríti egy bizonyos számú dolgozó foglalkoztatására, exogén és különös vállalás, amely nem kapcsolható bizonyos szerződésekhez. |
| --- | --- |

(111)

Bár a Bizottság azt el tudja fogadni, hogy a bérbevétel miatt és a tőkegaranciák miatti költségeket figyelembe vegye, mivel azok jellegükből adódóan konkrét szerződésekhez kötődnek, és eleve azt követően jelennek meg, hogy a hajók leszállítása megtörtént, nem alkalmazható ugyanez az okfejtés a vállalatnál 1995 decembere után felmerült szerkezetátalakítási költségekre. Valójában a privatizációs szerződés világosan kimondta, hogy a vállalatnak minimálisan bizonyos főnyi munkaerőt kellett foglalkoztatnia 1995 végéig. Arra az esetre, ha ezt a vállalást nem teljesítik, és kevesebb dolgozót foglalkoztatnak, súlyos pénzbírságokat írtak elő. Minden, a Bizottság által jóváhagyott üzembezárási támogatás és a veszteségek fedezését szolgáló támogatás csak a szerkezetátalakítási időszakra vonatkozhat, amely 1995 decemberében ért véget. Ezért kezdettől fogva világos volt, hogy ha a KWW a felesleges dolgozókat el akarta bocsátani, várnia kell 1995 végéig, és ezeket a költségeket nem fedezheti üzembezárási vagy működési támogatásokkal. Ez az időszak ismeretes volt a privatizáció kezdete óta. Először is, nem lehet megváltoztatni ezt a logikát, és az 1995 decembere után felmerült költségeket átrakni az ezt az időpontot megelőzően teljesített szerződésekhez. Másodszor, az 1995 után végrehajtott szerkezetátalakítás nem vezetett kisebb veszteségekhez azoknál a szerződéseknél, amelyek teljesítése azt megelőzően történt. Harmadszor, a privatizációs szerződésnek az a rendelkezése, amely a vállalatot rákényszeríti egy bizonyos számú dolgozó foglalkoztatására, exogén és különös vállalás, amely nem kapcsolható bizonyos szerződésekhez.

| (112) | Ami a KWW-nek azt az állítását illeti, hogy a támogatást a gyár szerkezetátalakítására használták fel, és ezért összhangban van a célkitűzésekkel, a Bizottság megjegyzi, hogy lehetséges volt a tényleges veszteségeket meghaladó támogatási összegek egyéb célokra történő felhasználása. A Bizottság birtokában lévő információk szerint azonban minden olyan támogatási kategóriában, ahol szerkezetátalakítási célú támogatást hagytak jóvá, a támogatást teljes egészében a megfelelő célokra használták fel. Mivel az összegeket és a kategóriákat a bizottsági határozatok szigorúan szabályozzák, nincs mód arra, hogy többlettámogatást használjanak fel szerkezetátalakítási célokra. |
| --- | --- |

(112)

Ami a KWW-nek azt az állítását illeti, hogy a támogatást a gyár szerkezetátalakítására használták fel, és ezért összhangban van a célkitűzésekkel, a Bizottság megjegyzi, hogy lehetséges volt a tényleges veszteségeket meghaladó támogatási összegek egyéb célokra történő felhasználása. A Bizottság birtokában lévő információk szerint azonban minden olyan támogatási kategóriában, ahol szerkezetátalakítási célú támogatást hagytak jóvá, a támogatást teljes egészében a megfelelő célokra használták fel. Mivel az összegeket és a kategóriákat a bizottsági határozatok szigorúan szabályozzák, nincs mód arra, hogy többlettámogatást használjanak fel szerkezetátalakítási célokra.

| (113) | Mivel további magyarázatok a KWW vagy Németország részéről nincsenek a fennmaradó 55,423 millió EUR (108,399 millió DEM) tényleges felhasználásáról, a Bizottság a birtokában lévő információk alapján azt a következtetést vonja le, hogy az 55,423 millió EUR (108,399 millió DEM) összegű támogatást nem a Bizottság által jóváhagyott célokra használták fel. |
| --- | --- |

(113)

Mivel további magyarázatok a KWW vagy Németország részéről nincsenek a fennmaradó 55,423 millió EUR (108,399 millió DEM) tényleges felhasználásáról, a Bizottság a birtokában lévő információk alapján azt a következtetést vonja le, hogy az 55,423 millió EUR (108,399 millió DEM) összegű támogatást nem a Bizottság által jóváhagyott célokra használták fel.

| (114) | A támogatást jóváhagyó bizottsági határozatok szerint a gyárak csak a szerkezetátalakításukhoz szükséges támogatást kaphatják meg, és a Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy ennek a rendelkezésnek a betartását ellenőrizni fogja. Ebből kifolyólag csak a tényleges veszteségek ellentételezése tekinthető összeegyeztethetőnek a támogatást jóváhagyó bizottsági határozatokkal. |
| --- | --- |

(114)

A támogatást jóváhagyó bizottsági határozatok szerint a gyárak csak a szerkezetátalakításukhoz szükséges támogatást kaphatják meg, és a Bizottság kötelezettséget vállalt arra, hogy ennek a rendelkezésnek a betartását ellenőrizni fogja. Ebből kifolyólag csak a tényleges veszteségek ellentételezése tekinthető összeegyeztethetőnek a támogatást jóváhagyó bizottsági határozatokkal.

| (115) | A Bizottság megjegyzi, hogy csak az a támogatás tekinthető a bizottsági határozatokkal és ezáltal a közös piaccal összeegyeztethetőnek, amelyet a támogatást jóváhagyó bizottsági határozatokkal összhangban adtak meg, és amely teljesíti azokat a feltételeket, amelyek szerint a támogatást megadták, beleértve azt a célt, amelyre a támogatást a feltételezések szerint használták volna. Ezért az a támogatás, amely nem teljesíti ezeket a feltételeket, automatikusan a jóváhagyó határozatok hatáskörén kívül esik, és összeegyeztethetetlennek minősül. |
| --- | --- |

(115)

A Bizottság megjegyzi, hogy csak az a támogatás tekinthető a bizottsági határozatokkal és ezáltal a közös piaccal összeegyeztethetőnek, amelyet a támogatást jóváhagyó bizottsági határozatokkal összhangban adtak meg, és amely teljesíti azokat a feltételeket, amelyek szerint a támogatást megadták, beleértve azt a célt, amelyre a támogatást a feltételezések szerint használták volna. Ezért az a támogatás, amely nem teljesíti ezeket a feltételeket, automatikusan a jóváhagyó határozatok hatáskörén kívül esik, és összeegyeztethetetlennek minősül.

| (116) | A fentiek figyelembevételével a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a Bizottság által a KWW szerkezetátalakításához jóváhagyott támogatás összesen 637,5 millió EUR (1 246,9 millió DEM) volt. A működési támogatással kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy a KWW nem kapott meg 42,1 millió EUR-t (82,400 millió DEM), ami megfelel a régi adósságok elengedésének, és a KWW a jóváhagyottnál 5,4 millió EUR-val (10,5 millió DEM) kevesebb versenyképességi támogatást kapott. |
| --- | --- |

(116)

A fentiek figyelembevételével a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a Bizottság által a KWW szerkezetátalakításához jóváhagyott támogatás összesen 637,5 millió EUR (1 246,9 millió DEM) volt. A működési támogatással kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy a KWW nem kapott meg 42,1 millió EUR-t (82,400 millió DEM), ami megfelel a régi adósságok elengedésének, és a KWW a jóváhagyottnál 5,4 millió EUR-val (10,5 millió DEM) kevesebb versenyképességi támogatást kapott.

| (117) | Mivel a KWW nem teljesítette a konténerhajók építésére szóló szerződéseket, nyilvánvalóan nem kaphatott térítést az azokból a szerződésekből származó veszteségekre. Az előbbiekben kifejtetteknek megfelelően nem kerül figyelembe vételre a támogatásnak a ki nem fizetése. |
| --- | --- |

(117)

Mivel a KWW nem teljesítette a konténerhajók építésére szóló szerződéseket, nyilvánvalóan nem kaphatott térítést az azokból a szerződésekből származó veszteségekre. Az előbbiekben kifejtetteknek megfelelően nem kerül figyelembe vételre a támogatásnak a ki nem fizetése.

| (118) | A Bizottság megjegyzi, hogy a KWW által 1995. december 31-ig kapott támogatásról szóló könyvvizsgálói jelentés szerint a KWW közvetlenül veszteségtérítésre 230,08 millió EUR-t (450 millió DEM), és a meg nem kapott versenyképességi támogatás ellentételezésére 31,95 millió EUR-t (62,5 millió DEM), összesen 262 millió EUR (512,5 millió DEM) kapott. |
| --- | --- |

(118)

A Bizottság megjegyzi, hogy a KWW által 1995. december 31-ig kapott támogatásról szóló könyvvizsgálói jelentés szerint a KWW közvetlenül veszteségtérítésre 230,08 millió EUR-t (450 millió DEM), és a meg nem kapott versenyképességi támogatás ellentételezésére 31,95 millió EUR-t (62,5 millió DEM), összesen 262 millió EUR (512,5 millió DEM) kapott.

| (119) | A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a Németország által, az 1999. június 30-i levéllel benyújtott dokumentumok – beleértve a könyvvizsgáló 1997. április 25-i nyilatkozatát – azt jelzik, hogy a jóváhagyott támogatás révén fedezendő veszteségek 1996. december 31-én csak 201,048 millió EUR-t (393,216 millió DEM) tettek ki. Beszámítva a fent említett további veszteségeket bizonyos garanciákból, ez az összeg megnövelendő (...) EUR-val ([...] DEM), 206,613 millió EUR-ra (404,101 millió DEM). |
| --- | --- |

(119)

A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a Németország által, az 1999. június 30-i levéllel benyújtott dokumentumok – beleértve a könyvvizsgáló 1997. április 25-i nyilatkozatát – azt jelzik, hogy a jóváhagyott támogatás révén fedezendő veszteségek 1996. december 31-én csak 201,048 millió EUR-t (393,216 millió DEM) tettek ki. Beszámítva a fent említett további veszteségeket bizonyos garanciákból, ez az összeg megnövelendő (...) EUR-val ([...] DEM), 206,613 millió EUR-ra (404,101 millió DEM).

| (120) | A rendelkezésére álló információk alapján a Bizottság megjegyzi, hogy a fent kifejtettekkel igazolva a KWW 262 millió EUR (512,5 millió DEM) működési támogatást kapott a szerkezetátalakításhoz veszteségtérítésre, miközben a tényleges veszteségek a szerkezetátalakítás során csak 206,613 millió EUR-t (404,101 millió DEM) tettek ki. Ez azt mutatja, hogy a KWW 55,423 millió EUR (108,399 millió DEM) többletet kapott működési támogatásból a veszteségek megtérítésére. |
| --- | --- |

(120)

A rendelkezésére álló információk alapján a Bizottság megjegyzi, hogy a fent kifejtettekkel igazolva a KWW 262 millió EUR (512,5 millió DEM) működési támogatást kapott a szerkezetátalakításhoz veszteségtérítésre, miközben a tényleges veszteségek a szerkezetátalakítás során csak 206,613 millió EUR-t (404,101 millió DEM) tettek ki. Ez azt mutatja, hogy a KWW 55,423 millió EUR (108,399 millió DEM) többletet kapott működési támogatásból a veszteségek megtérítésére.

| (121) | A Bizottság figyelembe veszi azonban, hogy a Kvaerner nem kapott meg 42,1 millió EUR (82,4 millió DEM) működési támogatást, amelyet a Bizottság korábban hagyott jóvá, amit levonhatónak tekint a veszteségtérítésért adott többlettámogatásból. Az, hogy a veszteségre adott többlettámogatást a meg nem kapott működési támogatással szemben figyelembe vegyék, egybevág a Bizottságnak a jóváhagyó határozatokban tett kötelezettségvállalásával, amely szerint gondoskodik arról, hogy a kedvezményezett csak a szerkezetátalakításához szükséges támogatást kapja meg. Ezt az érvelést követve, csak a 13 293 077 EUR (25 999 000 DEM) támogatási összeget kell visszafizettetni. |
| --- | --- |

(121)

A Bizottság figyelembe veszi azonban, hogy a Kvaerner nem kapott meg 42,1 millió EUR (82,4 millió DEM) működési támogatást, amelyet a Bizottság korábban hagyott jóvá, amit levonhatónak tekint a veszteségtérítésért adott többlettámogatásból. Az, hogy a veszteségre adott többlettámogatást a meg nem kapott működési támogatással szemben figyelembe vegyék, egybevág a Bizottságnak a jóváhagyó határozatokban tett kötelezettségvállalásával, amely szerint gondoskodik arról, hogy a kedvezményezett csak a szerkezetátalakításához szükséges támogatást kapja meg. Ezt az érvelést követve, csak a 13 293 077 EUR (25 999 000 DEM) támogatási összeget kell visszafizettetni.

| (122) | Végül, bár a Bizottság nem indította meg az eljárást ezzel a ponttal kapcsolatban, a KWW a következő magyarázatot adta a mintegy 400 millió DEM pénzmozgásra, amelyről a német sajtó 1999. június 12-én számolt be, és amely miatt a Bizottság kiegészítő tájékoztatást kért (ld. (1) bekezdés). |
| --- | --- |

(122)

Végül, bár a Bizottság nem indította meg az eljárást ezzel a ponttal kapcsolatban, a KWW a következő magyarázatot adta a mintegy 400 millió DEM pénzmozgásra, amelyről a német sajtó 1999. június 12-én számolt be, és amely miatt a Bizottság kiegészítő tájékoztatást kért (ld. (1) bekezdés).

| (123) | A Kvaerner csoport bevezetett egy „cash pooling” rendszert, amelybe a beérkezett készpénzt összevonták, és amiből minden készpénz-fizetés történik (a kötelezettségekre vagy más okokból). A KWW ennek a „cash pooling” rendszernek 1998-ban lett a tagja. A KWW részéről a „cash poolhoz” való hozzájárulások visszafizetendő kölcsönök formáját öltötték, a KWW-től az anyavállalat, a Kvaerner a.s. felé. |
| --- | --- |

(123)

A Kvaerner csoport bevezetett egy „cash pooling” rendszert, amelybe a beérkezett készpénzt összevonták, és amiből minden készpénz-fizetés történik (a kötelezettségekre vagy más okokból). A KWW ennek a „cash pooling” rendszernek 1998-ban lett a tagja. A KWW részéről a „cash poolhoz” való hozzájárulások visszafizetendő kölcsönök formáját öltötték, a KWW-től az anyavállalat, a Kvaerner a.s. felé.

| (124) | A készpénznek a Kvaerner a.s. által történő összevonása tekintetében a következőket kell megjegyezni: (...) |
| --- | --- |

(124)

A készpénznek a Kvaerner a.s. által történő összevonása tekintetében a következőket kell megjegyezni: (...)

| (125) | A „cash pooling” csúcsa a KWW esetében 1999 júniusában 172,877 millió EUR volt (egy ennél magasabb, helytelen 200 millió EUR összeg szivárgott ki a sajtóhoz), amiből (...) EUR a garanciák biztosítékaként szolgált. A KWW kötelezettségeit a készpénz-összevonásból rögtön ezután kifizették, ily módon (...) EUR-val csökkentve a készpénz-koncentrációt, ami után mintegy (...) EUR „szabad” készpénz maradt. |
| --- | --- |

(125)

A „cash pooling” csúcsa a KWW esetében 1999 júniusában 172,877 millió EUR volt (egy ennél magasabb, helytelen 200 millió EUR összeg szivárgott ki a sajtóhoz), amiből (...) EUR a garanciák biztosítékaként szolgált. A KWW kötelezettségeit a készpénz-összevonásból rögtön ezután kifizették, ily módon (...) EUR-val csökkentve a készpénz-koncentrációt, ami után mintegy (...) EUR „szabad” készpénz maradt.

| (126) | A teljes rendelkezésre álló készpénz az 1996 és 1998 között keletkezett pozitív cash flow-ból származott, hajótulajdonosok kifizetéseiből 1998-ban és 1999 elején történt szállításokért, és jelentős előlegfizetésekből vagy nagyon nagy hajóépítési szerződésekért történt fizetésekből (az ilyen kifizetések 1998 közepe és 1999 júniusa között (...) EUR-t tettek ki). Az 1999. júniusi készpénz-csúcs ideiglenes jellege és az előlegfizetésekkel való összefüggése abban a tényben is megmutatkozik, hogy 1999 végén a teljes készpénz-koncentráció csak (...) EUR-t mutatott a KWW javára az új megrendelésekkel kapcsolatos előlegfizetésekkel szemben, amelyek akkor (...) EUR-t tettek ki. |
| --- | --- |

(126)

A teljes rendelkezésre álló készpénz az 1996 és 1998 között keletkezett pozitív cash flow-ból származott, hajótulajdonosok kifizetéseiből 1998-ban és 1999 elején történt szállításokért, és jelentős előlegfizetésekből vagy nagyon nagy hajóépítési szerződésekért történt fizetésekből (az ilyen kifizetések 1998 közepe és 1999 júniusa között (...) EUR-t tettek ki). Az 1999. júniusi készpénz-csúcs ideiglenes jellege és az előlegfizetésekkel való összefüggése abban a tényben is megmutatkozik, hogy 1999 végén a teljes készpénz-koncentráció csak (...) EUR-t mutatott a KWW javára az új megrendelésekkel kapcsolatos előlegfizetésekkel szemben, amelyek akkor (...) EUR-t tettek ki.

| (127) | Ezek az elemek azt mutatják, hogy azok a pénzmozgások, amelyekről a német sajtó 1999-ben beszámolt, a jelek szerint nem az 1995-ben véget ért szerkezetátalakítási időszak többlettámogatásából származtak. |
| --- | --- |

(127)

Ezek az elemek azt mutatják, hogy azok a pénzmozgások, amelyekről a német sajtó 1999-ben beszámolt, a jelek szerint nem az 1995-ben véget ért szerkezetátalakítási időszak többlettámogatásából származtak.

VI.   AZ ELJÁRÁS IDŐTARTAMA

| (128) | Ahogyan azt a Bizottság indító határozata kifejtette, a német sajtó 1999. június 12-én számolt be arról, hogy a Kvaerner Warnow Werft mintegy 400 millió DEM összegű kölcsönt nyújtott anyavállalata, a Kvaerner a.s. számára. 1999. június 16-án kelt levelében a Bizottság részletes információt kért Németországtól az átutalt pénzösszegek eredetéről, hogy megbizonyosodjon arról, hogy ezek a pénzösszegek nem tartalmazzák az 1993–1995-ben a vállalatnak fizetett szerkezetátalakítási támogatás maradványait, vagy bármiféle más támogatási elemet. Németország végül minden szükséges információt megadott 1999. szeptember 16-i keltezésű levelében (lásd az eljárás indításáról szóló határozat I.1. és I.2. pontjait is). |
| --- | --- |

(128)

Ahogyan azt a Bizottság indító határozata kifejtette, a német sajtó 1999. június 12-én számolt be arról, hogy a Kvaerner Warnow Werft mintegy 400 millió DEM összegű kölcsönt nyújtott anyavállalata, a Kvaerner a.s. számára. 1999. június 16-án kelt levelében a Bizottság részletes információt kért Németországtól az átutalt pénzösszegek eredetéről, hogy megbizonyosodjon arról, hogy ezek a pénzösszegek nem tartalmazzák az 1993–1995-ben a vállalatnak fizetett szerkezetátalakítási támogatás maradványait, vagy bármiféle más támogatási elemet. Németország végül minden szükséges információt megadott 1999. szeptember 16-i keltezésű levelében (lásd az eljárás indításáról szóló határozat I.1. és I.2. pontjait is).

| (129) | A Bizottság 2000. február 29-én kelt levélében értesítette Németországot arról a döntéséről, hogy az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást kezdeményezi a fent említett támogatás vonatkozásában (10). Az Európai Közösségek Bírósága a C-74/00 P és C-75/00 P (11) egyesített ügyekben a következő ítéletet hozta: „a jogbiztonság alapvető követelménye azzal a hatással jár, hogy megakadályozza a Bizottságot abban, hogy hatáskörének gyakorlását a végtelenségig halogassa”. A jelen eljárásban ez nem tűnik relevánsnak, mivel az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (12) szabályozást tartalmaz a vizsgálat időtartamára. A 7. cikk (6) és (7) bekezdései alapján „(a) Bizottság amennyire csak lehetséges, törekszik arra, hogy az eljárás megindításától számított 18 hónapos időszakon belül határozatot hozzon. (...) Amint a (6) bekezdésben említett időkorlát letelt, és az érintett tagállamok azt kérik, a Bizottságnak két hónapon belül határozatot kell hoznia, a rendelkezésére álló információk alapján.” A Bizottság megállapítja, hogy Németország nem kérte ennek a rendelkezésnek az alkalmazását. |
| --- | --- |

(129)

A Bizottság 2000. február 29-én kelt levélében értesítette Németországot arról a döntéséről, hogy az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárást kezdeményezi a fent említett támogatás vonatkozásában (10). Az Európai Közösségek Bírósága a C-74/00 P és C-75/00 P (11) egyesített ügyekben a következő ítéletet hozta: „a jogbiztonság alapvető követelménye azzal a hatással jár, hogy megakadályozza a Bizottságot abban, hogy hatáskörének gyakorlását a végtelenségig halogassa”. A jelen eljárásban ez nem tűnik relevánsnak, mivel az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (12) szabályozást tartalmaz a vizsgálat időtartamára. A 7. cikk (6) és (7) bekezdései alapján „(a) Bizottság amennyire csak lehetséges, törekszik arra, hogy az eljárás megindításától számított 18 hónapos időszakon belül határozatot hozzon. (...) Amint a (6) bekezdésben említett időkorlát letelt, és az érintett tagállamok azt kérik, a Bizottságnak két hónapon belül határozatot kell hoznia, a rendelkezésére álló információk alapján.” A Bizottság megállapítja, hogy Németország nem kérte ennek a rendelkezésnek az alkalmazását.

| (130) | Emellett mind Németország, a 2003. június 4-i levéllel, mind a kedvezményezett anyavállalata, a norvégi ipari és kereskedelmi miniszter 2004. január 5-i levelével alátámasztva kérte a Bizottságot, hogy várjon a határozattal addig, amíg a Bíróság ítéletet nem hoz a C-181/02 P (13) ügyben. A KWW ezért nem mondhatja, hogy „a jogbiztonság alapvető követelménye” sérült, mivel folytatta tárgyalásait a Bizottsággal, és új, bár kevésbé mérvadó dokumentumokat is bemutatott 2004 májusában. |
| --- | --- |

(130)

Emellett mind Németország, a 2003. június 4-i levéllel, mind a kedvezményezett anyavállalata, a norvégi ipari és kereskedelmi miniszter 2004. január 5-i levelével alátámasztva kérte a Bizottságot, hogy várjon a határozattal addig, amíg a Bíróság ítéletet nem hoz a C-181/02 P (13) ügyben. A KWW ezért nem mondhatja, hogy „a jogbiztonság alapvető követelménye” sérült, mivel folytatta tárgyalásait a Bizottsággal, és új, bár kevésbé mérvadó dokumentumokat is bemutatott 2004 májusában.

VII.   KÖVETKEZTETÉS

| (131) | A Bizottság hangsúlyozza, hogy a Kvaerner Warnow Werft-nek nyújtott támogatást engedélyező határozatok nemcsak konkrétak és egyediek voltak, hanem a határozatokra kihatással lévő, a német újraegyesítésből adódó keretfeltételek is. Mindenekelőtt a határozatokat konkrét jogi alapon, nevezetesen a 90/687/EGK irányelv 10a cikke alapján hozták meg, amely kivételesen nagy összegű támogatásokat engedélyezett. Ugyanakkor a Tanács rövid határidőt adott meg a támogatás kifizetésére (1993. december 31-ig). Mivel a tervezett támogatási összegek csak durva becsléseken alapultak, az engedélyező határozatok hangsúlyozták, hogy a Bizottság gondoskodik majd arról, hogy az új tartományok területén lévő hajógyárak csak a szerkezetátalakításhoz szükséges támogatást kapják meg. Ilyen konkrét rendelkezés a támogatási összegek összeegyeztethetőségének utólagos ellenőrzéséről – amelyek szokatlanok és kivételesek – a spillover-jelentések segítségével valósult meg, amelyek nemcsak azt biztosították, hogy a KWW-n kívül más vállalat ne részesülhessen a támogatásból, hanem konkrétan beszámoltak azokról a támogatási összegekről, amelyeket a Kvaerner megkapott, és veszteségeiről egyes hajóépítési szerződéseken, amelyekre az állami támogatás révén történő megtérítést engedélyezték. |
| --- | --- |

(131)

A Bizottság hangsúlyozza, hogy a Kvaerner Warnow Werft-nek nyújtott támogatást engedélyező határozatok nemcsak konkrétak és egyediek voltak, hanem a határozatokra kihatással lévő, a német újraegyesítésből adódó keretfeltételek is. Mindenekelőtt a határozatokat konkrét jogi alapon, nevezetesen a 90/687/EGK irányelv 10a cikke alapján hozták meg, amely kivételesen nagy összegű támogatásokat engedélyezett. Ugyanakkor a Tanács rövid határidőt adott meg a támogatás kifizetésére (1993. december 31-ig). Mivel a tervezett támogatási összegek csak durva becsléseken alapultak, az engedélyező határozatok hangsúlyozták, hogy a Bizottság gondoskodik majd arról, hogy az új tartományok területén lévő hajógyárak csak a szerkezetátalakításhoz szükséges támogatást kapják meg. Ilyen konkrét rendelkezés a támogatási összegek összeegyeztethetőségének utólagos ellenőrzéséről – amelyek szokatlanok és kivételesek – a spillover-jelentések segítségével valósult meg, amelyek nemcsak azt biztosították, hogy a KWW-n kívül más vállalat ne részesülhessen a támogatásból, hanem konkrétan beszámoltak azokról a támogatási összegekről, amelyeket a Kvaerner megkapott, és veszteségeiről egyes hajóépítési szerződéseken, amelyekre az állami támogatás révén történő megtérítést engedélyezték.

| (132) | Mivel az engedélyező határozat világossá tette, hogy csak a szerkezetátalakításhoz szükséges támogatás valósít meg összeegyeztethető támogatást, és hogy konkrét ellenőrzési mechanizmus jött létre a hajógyártási szerződésekből származó veszteségek alakulásának ellenőrzésére, a kedvezményezett nem állíthatja, hogy elvárásai jogosak. A Bizottság soha nem közölte, hogy a határozatok megszövegezése, a Tanáccsal szembeni kötelezettségvállalásai, és a konkrét ellenőrzési mechanizmus ellenére, a veszteségtérítésre szóló támogatás átalánynak tekinthető. A KWW tudta, hogy ilyen nagy összegek esetében, amelyek durva becsléseken alapulnak és rövid időn belül kerültek kiszámításra az átalányrendszer nem felelhet meg egy rendes támogatási ellenőrzési szabályaival. |
| --- | --- |

(132)

Mivel az engedélyező határozat világossá tette, hogy csak a szerkezetátalakításhoz szükséges támogatás valósít meg összeegyeztethető támogatást, és hogy konkrét ellenőrzési mechanizmus jött létre a hajógyártási szerződésekből származó veszteségek alakulásának ellenőrzésére, a kedvezményezett nem állíthatja, hogy elvárásai jogosak. A Bizottság soha nem közölte, hogy a határozatok megszövegezése, a Tanáccsal szembeni kötelezettségvállalásai, és a konkrét ellenőrzési mechanizmus ellenére, a veszteségtérítésre szóló támogatás átalánynak tekinthető. A KWW tudta, hogy ilyen nagy összegek esetében, amelyek durva becsléseken alapulnak és rövid időn belül kerültek kiszámításra az átalányrendszer nem felelhet meg egy rendes támogatási ellenőrzési szabályaival.

| (133) | A Bizottság úgy találja, hogy a Németország által a KWW-nek nyújtott 13 293 077 EUR (25 999 000 DEM) összegű működési támogatás nem felel meg annak a bizottsági rendelkezésnek, amelyet Németországnak az 1993. március 3-i és 1994. január 17-i levelekkel küldtek meg, amelyek szerint az új tartományok területén található gyárak csak a szerkezetátalakításukhoz szükséges támogatást kaphatják meg. Mivel csak a 90/684/EGK irányelvvel összhangban meghozott bizottsági határozatoknak megfelelő támogatás tekinthető összeegyeztethetőnek a közös piaccal az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének e) pontja szerint, a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a 13 293 077 EUR (25 999 000 DEM) összegű támogatás nem egyeztethető össze a közös piaccal az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alapján. |
| --- | --- |

(133)

A Bizottság úgy találja, hogy a Németország által a KWW-nek nyújtott 13 293 077 EUR (25 999 000 DEM) összegű működési támogatás nem felel meg annak a bizottsági rendelkezésnek, amelyet Németországnak az 1993. március 3-i és 1994. január 17-i levelekkel küldtek meg, amelyek szerint az új tartományok területén található gyárak csak a szerkezetátalakításukhoz szükséges támogatást kaphatják meg. Mivel csak a 90/684/EGK irányelvvel összhangban meghozott bizottsági határozatoknak megfelelő támogatás tekinthető összeegyeztethetőnek a közös piaccal az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének e) pontja szerint, a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy a 13 293 077 EUR (25 999 000 DEM) összegű támogatás nem egyeztethető össze a közös piaccal az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alapján.

| (134) | Nemleges határozatok esetén a 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottság úgy határoz, hogy az érintett tagállamnak kell megtenni mindazokat az intézkedéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a támogatást a kedvezményezettel visszafizettessék. A visszafizetendő támogatásnak kamatot kell tartalmaznia attól a naptól kezdődően, hogy az összeget a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, egészen a visszafizetés napjáig, |
| --- | --- |

(134)

Nemleges határozatok esetén a 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottság úgy határoz, hogy az érintett tagállamnak kell megtenni mindazokat az intézkedéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a támogatást a kedvezményezettel visszafizettessék. A visszafizetendő támogatásnak kamatot kell tartalmaznia attól a naptól kezdődően, hogy az összeget a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, egészen a visszafizetés napjáig,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Németország által a Kvaerner Warnow Werft GmbH számára adott, 13 293 077 EUR (25 999 000 DEM) összegű állami támogatás nem egyeztethető össze a közös piaccal.

2. cikk

(1)   Németországnak meg kell tennie mindazokat az intézkedéseket, amelyek az 1. cikkben említett, a kedvezményezett számára rendelkezésre bocsátott támogatásnak a kedvezményezettől való visszafizetéséhez szükségesek.

(2)   A visszafizettetésnek haladéktalanul és a nemzeti jog eljárásainak megfelelően érvényt kell szerezni, amennyiben azok lehetővé teszik ennek a határozatnak az azonnali végrehajtását.

(3)   A visszafizetendő összegeket kamat terheli az attól a naptól fogva eltelt teljes időszakra, hogy azt először a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, annak tényleges visszafizetéséig.

(4)   Az alkalmazandó kamatláb a regionális támogatás támogatástartalmának kiszámításához használt referencia-kamatláb, és az arra a napra alkalmazandó, amikor a támogatást először bocsátották a kedvezményezett rendelkezésére.

(5)   A 4. bekezdésben említett kamatlábat kell alkalmazni a 3. bekezdésben említett teljes időszakra.

Ha azonban több mint öt év telt el attól az időponttól, amikor a támogatást először bocsátották a kedvezményezett rendelkezésére, a kamatlábat ötéves időszakonként újra kell számítani, azt a referencia-kamatlábat alapul véve, amely akkor hatályos, amikor a kamatlábat újraszámolják.

3. cikk

Németországnak az erről a határozatról szóló értesítést követő két hónapon belül tájékoztatnia kell a Bizottságot az ezen határozat betartásának érdekében tervezett és már meghozott intézkedésekről. Ennek a tájékoztatásnak tartalmaznia kell a mellékletben szereplő formanyomtatvány által megkövetelt információkat.

4. cikk

Ennek a határozatnak a címzettje a Német Szövetségi Köztársaság.

Kelt Brüsszelben, 2004. október 20-án.

a Bizottság részéről

Mario MONTI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 219., 1992.8.4., 54. o.

1

(2)  HL L 380., 1990.12.31., 27. o. A legutóbb a 94/73/EGK rendelettel (HL L 351., 1994.12.31., 10. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL C 134., 2000.5.13., 5. o.

3

(4)  Az EUR-ban szereplő összegek kerekítettek. Csak a DEM-ben megadott összegek pontosak.

4

(5)  Ld. 3. lábjegyzet.

5

(6)  Az utóbbi határozat negyedik bekezdésének második mondata így hangzik: „A Bizottság azonban, a Tanáccsal szembeni, a fentiekben ismertetett vállalására is figyelemmel csak akkor hagyhatja jóvá egy támogatás megadását, ha annak szükségességét világosan kimutatják, és a támogatás fejében a tanácsi irányelvben meghatározott feltételeket pontosan betartják.”

6

(7)  Ld. 3. lábjegyzet.

7

(8)  T-296/97. sz. ügy, Alitalia kontra Bizottság (2000) EBHT II-3871. o., (74) bekezdés.

8

(9)  Bizalmas információk.

9

(10)  Ld. 3. lábjegyzet.

10

(11)  Falck SpA és Acciaierie di Bolzano SpA kontra Bizottság (2002) EBHT I-7869. o., (140) bekezdés, az 59/62. sz. ügyre vonatkozóan, Geigy kontra Bizottság (1972) EBHT 787. o., (21) bekezdés

11

(12)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

12

(13)  Bizottság kontra Kvaerner Warnow Werft (2004), még nem jelent meg.

13

---

MELLÉKLET

Tájékoztatás a 374/2005/EK bizottsági határozat végrehajtásáról

1.   A visszafizettetendő összeg kiszámítása

| 1.1. | Kérjük, adja meg a következő adatokat a jogtalan állami támogatás összegéről, amelyet a kedvezményezett rendelkezésére bocsátottak:








  A kifizetés dátuma(i): (1) | A támogatás összege (2) | Pénznem | A kedvezményezett azonossága |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

1.1.

Kérjük, adja meg a következő adatokat a jogtalan állami támogatás összegéről, amelyet a kedvezményezett rendelkezésére bocsátottak:

A kifizetés dátuma(i): (1)

A támogatás összege (2)

Pénznem

A kedvezményezett azonossága

Megjegyzések:

| 1.2. | Kérjük, magyarázza el részletesen, hogyan számítják ki a visszafizetendő támogatás összege után járó kamatokat! |
| --- | --- |

1.2.

Kérjük, magyarázza el részletesen, hogyan számítják ki a visszafizetendő támogatás összege után járó kamatokat!

2.   A támogatás visszafizettetése érdekében tervezett vagy már megtett intézkedések

| 2.1. | Kérjük, írja le részletesen, hogy milyen intézkedéseket tettek már meg, és milyen intézkedéseket terveznek a támogatás azonnali és hathatós visszafizettetése érdekében. Kérjük, magyarázza el azt is, hogy milyen alternatív intézkedések állnak rendelkezésre a nemzeti jog szerint a visszafizettetés érvényesítésére? Kérjük, jelezze – ahol az releváns – a meghozott/tervezett intézkedések jogi alapját. |
| --- | --- |

2.1.

Kérjük, írja le részletesen, hogy milyen intézkedéseket tettek már meg, és milyen intézkedéseket terveznek a támogatás azonnali és hathatós visszafizettetése érdekében. Kérjük, magyarázza el azt is, hogy milyen alternatív intézkedések állnak rendelkezésre a nemzeti jog szerint a visszafizettetés érvényesítésére? Kérjük, jelezze – ahol az releváns – a meghozott/tervezett intézkedések jogi alapját.

| 2.2. | Mikorra zárul le a támogatás visszafizettetése? |
| --- | --- |

2.2.

Mikorra zárul le a támogatás visszafizettetése?

3.   A már megvalósult visszafizettetés

| 3.1. | Kérjük, adja meg a következő adatokat a jogtalan állami támogatás összegéről, amelyet a kedvezményezettel már visszafizettettek:








  Dátum(ok) (3) | A visszafizetett támogatási összeg: | Pénznem | A kedvezményezett azonossága |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

3.1.

Kérjük, adja meg a következő adatokat a jogtalan állami támogatás összegéről, amelyet a kedvezményezettel már visszafizettettek:

Dátum(ok) (3)

A visszafizetett támogatási összeg:

Pénznem

A kedvezményezett azonossága

| 3.2. | Kérjük, csatolja a fenti táblázat 3.1. pontjában megadott támogatási összegek visszafizetését dokumentáló információkat! |
| --- | --- |

3.2.

Kérjük, csatolja a fenti táblázat 3.1. pontjában megadott támogatási összegek visszafizetését dokumentáló információkat!

---

(1)  Az(ok) a dátum(ok), amikor a támogatást (annak egyes részleteit) a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották (amennyiben az intézkedés több részletből és térítésből áll, használjon külön sorokat).

(2)  A kedvezményezett rendelkezésére bocsátott támogatás összege (bruttó támogatástartalomban).

(3)  Az(ok) a dátum(ok), amikor a visszafizetés történt.

---

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

EFTA Felügyeleti Hatóság

| 12.5.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 120/39 |
| --- | --- | --- | --- |

12.5.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 120/39

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG HATÁROZATA

198/03/COL

(2003. november 5.)

az eljárási jogi és anyagi jogi szabályoknak az állami támogatások területén a kis- és középvállalkozásokra, a de minimis támogatásra és a képzési és foglalkoztatási támogatásokra vonatkozó fejezetek törlésével 40. alkalommal történő módosításáról

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (1), és különösen annak 61–63. cikkeire, valamint 26. jegyzőkönyvére,

tekintettel az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (2), és különösen annak 24. cikkére, 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjára és 3. jegyzőkönyve I. részének 1. cikkére,

mivel a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 24. cikke szerint az EFTA Felügyeleti Hatóságnak érvényre kell juttatnia az EGT-megállapodás állami támogatásokra vonatkozó rendelkezéseit;

mivel a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 5. cikke (2) bekezdése b) pontja szerint az EFTA Felügyeleti Hatóság közleményeket vagy iránymutatásokat bocsát ki az EGT-megállapodásban szereplő kérdésekről, amennyiben az EGT-megállapodás vagy a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás erről kifejezetten rendelkezik, vagy ha az EFTA Felügyeleti Hatóság ezt szükségesnek ítéli meg;

felidézve az EFTA Felügyeleti Hatóság által 1994. január 19-én elfogadott (3) az állami támogatásokra vonatkozó eljárási jogi és anyagi jogi szabályokat (4);

mivel az Európai Bizottság 2001. január 12-én elfogadta az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló 68/2001/EK rendeletet (5);

mivel az Európai Bizottság 2001. január 12-én elfogadta az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a de minimis támogatásokra való alkalmazásáról szóló 69/2001/EK rendeletet (6);

mivel az Európai Bizottság 2001. január 12-én elfogadta az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 70/2001/EK rendeletet (7);

mivel az Európai Bizottság 2002. december 12-én elfogadta az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a foglalkoztatásra nyújtott állami támogatásra történő alkalmazásáról szóló 2204/2002/EK rendeletet (8);

mivel ezek a rendeletek az Európai Gazdasági Térségre is vonatkoznak, és vegyes bizottsági határozattal bekerültek az EGT-megállapodás XV. mellékletébe (9);

mivel a képzési támogatásokról, a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott támogatásokról és a foglalkoztatásra nyújtott támogatásokról szóló rendeletek (4) preambulumbekezdése kifejezetten kiköti, hogy a jelenleg a rendeletek által lefedett területeken meglévő iránymutatások és keretrendszerek a rendeletek hatálybalépésével megszűnnek;

mivel ennek fényében az állami támogatásokra vonatkozó iránymutatásoknak a kis- és középvállalkozásokra vonatkozó 10., a foglalkoztatásra nyújtott támogatásra vonatkozó 18. és a képzési támogatásokra vonatkozó 18. A. fejezetei többé nem relevánsak és azokat törölni kell;

mivel annak ellenére, hogy a kifejezett nyilatkozat a de minimis támogatásról szóló 69/2001/EK rendeletből hiányzik, ugyanez vonatkozik az állami támogatásokról szóló iránymutatások 12. fejezetére is, mivel a rendelet a de minimis támogatásra vonatkozó valamennyi szabályt lefedi;

mivel az EGT állami támogatásokra vonatkozó szabályainak egységes alkalmazását az Európai Gazdasági Térség egészén biztosítani kell;

az Európai Bizottsággal lefolytatott konzultációt követően;

felidézve, hogy e tárgyban az EFTA Felügyeleti Hatóság 2003. június 20-án többoldalú találkozó keretében konzultált az EFTA-államokkal,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

| 1. | Az állami támogatásokra vonatkozó iránymutatásokat annak következő fejezeteinek törlésével kell módosítani:






  — | a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokról szóló 10. fejezet, |
| --- | --- | --- |

1.

Az állami támogatásokra vonatkozó iránymutatásokat annak következő fejezeteinek törlésével kell módosítani:

—

a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokról szóló 10. fejezet,

| — | a de minimis szabályról és annak alkalmazásáról szóló 12. fejezet, |
| --- | --- |

—

a de minimis szabályról és annak alkalmazásáról szóló 12. fejezet,

| — | a foglalkoztatásra nyújtott támogatásról szóló 18. fejezet, |
| --- | --- |

—

a foglalkoztatásra nyújtott támogatásról szóló 18. fejezet,

| — | a képzési támogatásról szóló 18. A. fejezet. |
| --- | --- |

—

a képzési támogatásról szóló 18. A. fejezet.

| 2. | Az EFTA-államokat levél útján értesítik, amely tartalmazza e határozat másolatát. |
| --- | --- |

2.

Az EFTA-államokat levél útján értesítik, amely tartalmazza e határozat másolatát.

| 3. | Az Európai Bizottságot e határozat másolata útján értesítik az EGT-megállapodás 27. jegyzőkönyve d) pontjának megfelelően. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Bizottságot e határozat másolata útján értesítik az EGT-megállapodás 27. jegyzőkönyve d) pontjának megfelelően.

| 4. | A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében, illetve EGT-kiegészítésében kell kihirdetni. |
| --- | --- |

4.

A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében, illetve EGT-kiegészítésében kell kihirdetni.

| 5. | A határozat angol nyelvű változata hiteles. |
| --- | --- |

5.

A határozat angol nyelvű változata hiteles.

Kelt Brüsszelben, 2003. november 5-én.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

az elnök

Einar M. BULL

a bizottsági testület tagja

Hannes HAFSTEIN

---

(1)  A továbbiakban: EGT-megállapodás.

1

(2)  A továbbiakban: Felügyeleti és Bírósági Megállapodás.

2

(3)  Eredetileg a HL L 231., 1994.9.3-i számában és annak EGT-kiegészítésének ugyanakkori 32. számában jelent meg, a szabályokat legutóbb a 2003. november 5-i 197/03/COL kollégiumi határozattal módosították (még nem tették közzé).

3

(4)  A továbbiakban: állami támogatásokra vonatkozó iránymutatások.

4

(5)  HL L 10., 2001.1.13., 20. o. A legutóbb a 363/2004/EK rendelettel (HL L 63., 2004.2.28., 20. o.) módosított rendelet.

5

(6)  HL L 10., 2001.1.13., 30. o.

6

(7)  HL L 10., 2001.1.13. 33. o. A legutóbb a 363/2004/EK rendelettel módosított rendelet.

7

(8)  HL L 337., 2002.12.13., 3. o.

8

(9)  A képzési támogatásokról szóló 68/2001/EK rendeletet a XV. melléklet 1. d) pontjába, a de minimis támogatásokról szóló 69/2001/EK rendeletet a XV. melléklet 1. e) pontjába, a kis- és középvállalkozásoknak nyújtandó támogatásokról szóló 70/2001/EK bizottsági rendeletet a XV. melléklet 1. f) pontjába foglalták bele a 88/2002 vegyes bizottsági határozat alapján (HL L 266., 2002.10.3., 56. o. és EGT-kiegészítés 49. szám, 2002.10.3, 42. o.). A foglalkozási támogatásról szóló 2204/2002/EK rendeletet a 83/2003 vegyes bizottsági határozattal (HL L 257., 2003.10.9., 39. o.) foglalták bele a XV. melléklet 1. g) pontjába.

9

de minimis

---