# Az Európai Unió L 93/2005

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 93 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 48. évfolyam2005. április 12. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 93

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

48. évfolyam2005. április 12.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | A Bizottság 549/2005/EK rendelete (2005. április 11.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | * | A Bizottság 550/2005/EK rendelete (2005. április 7.) a feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékek támogatási rendszere tekintetében a 2201/96/EK tanácsi rendelet és az 1535/2003/EK rendelet alkalmazására vonatkozó átmeneti intézkedések megállapításáról szóló 416/2004/EK rendelet módosításáról | 3 |
| | * | A Bizottság 551/2005/EK rendelete (2005. április 11.) a Cseh Köztársaságban, Magyarországon, Máltán, Lengyelországban és Szlovákiában a 416/2004/EK rendelet értelmében a paradicsomra kifizetendő kiegészítő összeg meghatározásáról | 5 |
| | * | A Bizottság 552/2005/EK rendelete (2005. április 11.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes magnezittéglák behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 6 |
| | | A Bizottság 553/2005/EK rendelete (2005. április 11.) az importjogosultságok újbóli felosztásáról az 1081/1999/EK rendelet alapján, egyes alpesi és hegyi fajtájú, nem vágásra szánt bikák, tehenek és üszők vonatkozásában | 31 |
| | | A Bizottság 554/2005/EK rendelete (2005. április 11.) a szegfűre és a rózsára vonatkozó közösségi termelői árak és közösségi importárak meghatározásáról a Jordániából származó egyes virágok behozatalára vonatkozó megállapodások alkalmazása céljára | 32 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

A Bizottság 549/2005/EK rendelete (2005. április 11.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

*

A Bizottság 550/2005/EK rendelete (2005. április 7.) a feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékek támogatási rendszere tekintetében a 2201/96/EK tanácsi rendelet és az 1535/2003/EK rendelet alkalmazására vonatkozó átmeneti intézkedések megállapításáról szóló 416/2004/EK rendelet módosításáról

3

*

A Bizottság 551/2005/EK rendelete (2005. április 11.) a Cseh Köztársaságban, Magyarországon, Máltán, Lengyelországban és Szlovákiában a 416/2004/EK rendelet értelmében a paradicsomra kifizetendő kiegészítő összeg meghatározásáról

5

*

A Bizottság 552/2005/EK rendelete (2005. április 11.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes magnezittéglák behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

6

A Bizottság 553/2005/EK rendelete (2005. április 11.) az importjogosultságok újbóli felosztásáról az 1081/1999/EK rendelet alapján, egyes alpesi és hegyi fajtájú, nem vágásra szánt bikák, tehenek és üszők vonatkozásában

31

A Bizottság 554/2005/EK rendelete (2005. április 11.) a szegfűre és a rózsára vonatkozó közösségi termelői árak és közösségi importárak meghatározásáról a Jordániából származó egyes virágok behozatalára vonatkozó megállapodások alkalmazása céljára

32

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Bizottság |
| | * | A Bizottság határozata (2005. április 4.) a szarvasmarhasperma és a friss sertéshús Kanadából való behozatalának egyszerűsített bizonyítványairól és a 2004/639/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2005) 1002. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 34 |
| | * | A Bizottság 1/2005 határozata (2005. március 7.) az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti kölcsönös elismerésről szóló megállapodás szerint egy megfelelőségértékelési szervnek a berendezések és védőrendszerek lehetséges robbanásveszély légterekben szándékolt felhasználásáról szóló ágazati melléklet listájára történő felvételéről | 40 |
| | * | A Bizottság ajánlása (2005. április 6.) a villamosenergia-átviteli vezetékrendszereken történő szélessávú elektronikus hírközlésről (
  1
  ) | 42 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

*

A Bizottság határozata (2005. április 4.) a szarvasmarhasperma és a friss sertéshús Kanadából való behozatalának egyszerűsített bizonyítványairól és a 2004/639/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2005) 1002. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2005) 1002. számú dokumentummal történt)

1

34

*

A Bizottság 1/2005 határozata (2005. március 7.) az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti kölcsönös elismerésről szóló megállapodás szerint egy megfelelőségértékelési szervnek a berendezések és védőrendszerek lehetséges robbanásveszély légterekben szándékolt felhasználásáról szóló ágazati melléklet listájára történő felvételéről

40

*

A Bizottság ajánlása (2005. április 6.) a villamosenergia-átviteli vezetékrendszereken történő szélessávú elektronikus hírközlésről (
  1
  )

1

42

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a 191. sz. határozat 5. cikkével összhangban az Európai Egészségbiztosítási Kártya bevezetéséhez szükséges átmeneti időszakról szóló, 2004. március 23-i 197. számú határozathoz (HL L 343., 2004.11.19.) | 45 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a 191. sz. határozat 5. cikkével összhangban az Európai Egészségbiztosítási Kártya bevezetéséhez szükséges átmeneti időszakról szóló, 2004. március 23-i 197. számú határozathoz (HL L 343., 2004.11.19.)

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 12.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 93/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 93/1

---

A BIZOTTSÁG 549/2005/EK RENDELETE

(2005. április 11.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. április 12-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. április 11-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb az 1947/2002/EK rendelettel (HL L 299., 2002.11.1., 17. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2005. április 11-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | 052 | 89,9 |
| 096 | 105,7 |
| 204 | 56,9 |
| 212 | 129,8 |
| 624 | 129,4 |
| 999 | 102,3 |
| 0707 00 05 | 052 | 119,4 |
| 204 | 45,3 |
| 999 | 82,4 |
| 0709 10 00 | 220 | 79,0 |
| 999 | 79,0 |
| 0709 90 70 | 052 | 105,9 |
| 096 | 75,1 |
| 204 | 69,9 |
| 999 | 83,6 |
| 0805 10 20 | 052 | 47,2 |
| 204 | 49,9 |
| 212 | 55,0 |
| 220 | 49,8 |
| 624 | 56,0 |
| 999 | 51,6 |
| 0805 50 10 | 052 | 62,1 |
| 400 | 67,7 |
| 624 | 80,9 |
| 999 | 70,2 |
| 0808 10 80 | 388 | 85,4 |
| 400 | 112,7 |
| 404 | 81,2 |
| 508 | 68,3 |
| 512 | 73,6 |
| 524 | 73,2 |
| 528 | 72,6 |
| 720 | 85,3 |
| 804 | 109,9 |
| 999 | 84,7 |
| 0808 20 50 | 388 | 77,1 |
| 512 | 59,7 |
| 528 | 62,3 |
| 720 | 39,8 |
| 999 | 59,7 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

052

89,9

096

105,7

204

56,9

212

129,8

624

129,4

999

102,3

0707 00 05

052

119,4

204

45,3

999

82,4

0709 10 00

220

79,0

999

79,0

0709 90 70

052

105,9

096

75,1

204

69,9

999

83,6

0805 10 20

052

47,2

204

49,9

212

55,0

220

49,8

624

56,0

999

51,6

0805 50 10

052

62,1

400

67,7

624

80,9

999

70,2

0808 10 80

388

85,4

400

112,7

404

81,2

508

68,3

512

73,6

524

73,2

528

72,6

720

85,3

804

109,9

999

84,7

0808 20 50

388

77,1

512

59,7

528

62,3

720

39,8

999

59,7

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 2081/2003/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 12.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 93/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 93/3

---

A BIZOTTSÁG 550/2005/EK RENDELETE

(2005. április 7.)

a feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékek támogatási rendszere tekintetében a 2201/96/EK tanácsi rendelet és az 1535/2003/EK rendelet alkalmazására vonatkozó átmeneti intézkedések megállapításáról szóló 416/2004/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozási szerződésére,

tekintettel a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozási okmányára és különösen annak 41. cikke első albekezdésére,

mivel:

| (1) | A Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia (a továbbiakban: „új tagállamok”) Európai Unióhoz való csatlakozása következtében átmeneti intézkedéseket megállapító 416/2004/EK bizottsági rendelet (1) 3. cikke (1) bekezdése kiegészítő összeg kifizetését írta elő arra az esetre, ha a közösségi küszöbérték betartásának a támogatás 2005/2006-os gazdasági évre történő rögzítése céljából végzett ellenőrzése azt mutatja, hogy a közösségi küszöbértéket nem lépték túl. |
| --- | --- |

(1)

A Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia (a továbbiakban: „új tagállamok”) Európai Unióhoz való csatlakozása következtében átmeneti intézkedéseket megállapító 416/2004/EK bizottsági rendelet (1) 3. cikke (1) bekezdése kiegészítő összeg kifizetését írta elő arra az esetre, ha a közösségi küszöbérték betartásának a támogatás 2005/2006-os gazdasági évre történő rögzítése céljából végzett ellenőrzése azt mutatja, hogy a közösségi küszöbértéket nem lépték túl.

| (2) | Mint azt a feldolgozásra szánt paradicsom támogatási összegének a 2005/2006-os gazdasági évre vonatkozó rögzítéséről szóló, 2005. január 31-i 170/2005/EK bizottsági rendelet (2) meghatározta, a 2004/2005-ös gazdasági évre vonatkozó támogatási kérelmek tárgyát képező paradicsommennyiségek az új tagállamokban a 2004/2005-ös gazdasági évre nem lépték túl a vonatkozó támogatási kérelmekben foglalt mennyiségek alapján a nemzeti és közösségi paradicsomfeldolgozási küszöbértékeket. |
| --- | --- |

(2)

Mint azt a feldolgozásra szánt paradicsom támogatási összegének a 2005/2006-os gazdasági évre vonatkozó rögzítéséről szóló, 2005. január 31-i 170/2005/EK bizottsági rendelet (2) meghatározta, a 2004/2005-ös gazdasági évre vonatkozó támogatási kérelmek tárgyát képező paradicsommennyiségek az új tagállamokban a 2004/2005-ös gazdasági évre nem lépték túl a vonatkozó támogatási kérelmekben foglalt mennyiségek alapján a nemzeti és közösségi paradicsomfeldolgozási küszöbértékeket.

| (3) | Miután megállapításra került, hogy az új tagországok tiszteletben tartották nemzeti küszöbértékeiket, a paradicsom esetében nincs ok a 416/2004/EK rendelet 3. cikkében előírt kiegészítő összeg kifizetésének késleltetésére, mivel megelőző intézkedésekre nincs már szükség. Az említett kifizetést ezért engedélyezni kell. |
| --- | --- |

(3)

Miután megállapításra került, hogy az új tagországok tiszteletben tartották nemzeti küszöbértékeiket, a paradicsom esetében nincs ok a 416/2004/EK rendelet 3. cikkében előírt kiegészítő összeg kifizetésének késleltetésére, mivel megelőző intézkedésekre nincs már szükség. Az említett kifizetést ezért engedélyezni kell.

| (4) | Ebből következően a 416/2004/EK rendeletet módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

Ebből következően a 416/2004/EK rendeletet módosítani kell.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Feldolgozottgyümölcs- és Feldolgozottzöldség-piaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Feldolgozottgyümölcs- és Feldolgozottzöldség-piaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 416/2004/EK rendelet 3. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

(1)   Amennyiben a küszöbértékek betartásának a támogatás 2005/2006-os gazdasági évre történő rögzítése céljából végzett ellenőrzése azt mutatja, hogy a közösségi küszöbértéket nem lépték túl, a 2004/2005-ös gazdasági év végét követően az összes új tagállamban a 2201/96/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében előírt támogatás 25 %-ával egyenlő kiegészítő összeget kell kifizetni, kivéve a paradicsom esetében, amelyre a kiegészítő összeg kifizetésére akkor kerül sor, amikor megállapításra került, hogy az új tagállamok tiszteletben tartották nemzeti küszöbértékeiket.

(2)   Amennyiben a küszöbértékek betartásának a támogatás 2005/2006-os gazdasági évre történő rögzítése céljából végzett ellenőrzése azt mutatja, hogy a közösségi küszöbértéket túllépték, azokban az új tagállamokban, amelyekben a küszöbértéket nem lépték túl, vagy amelyekben a küszöbérték túllépésének mértéke 25 %-nál alacsonyabb, a 2004/2005-ös gazdasági év végét követően kiegészítő összeget kell kifizetni, kivéve a paradicsom esetében, amelyre a kiegészítő összeg kifizetésére akkor kerül sor, amikor megállapításra került, hogy az új tagállamok tiszteletben tartották nemzeit küszöbértékeiket.

Az első albekezdésben említett kiegészítő összeg rögzítéséhez azt a mennyiséget veszik alapul, amellyel a szóban forgó nemzeti küszöbértéket túllépték, mértéke pedig legfeljebb a 2201/96/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésében megállapított támogatás 25 %-áig terjed.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. április 7-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 68., 2004.3.5., 12. o.

1

(2)  HL L 28., 2005.2.1., 29. o.

2

---

| 12.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 93/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 93/5

---

A BIZOTTSÁG 551/2005/EK RENDELETE

(2005. április 11.)

a Cseh Köztársaságban, Magyarországon, Máltán, Lengyelországban és Szlovákiában a 416/2004/EK rendelet értelmében a paradicsomra kifizetendő kiegészítő összeg meghatározásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésére,

tekintettel a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozási szerződésére,

tekintettel a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia csatlakozási okmányára és különösen annak 41. cikke első bekezdésére,

tekintettel a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia Európai Unióhoz való csatlakozása következtében a 2201/96/EK tanácsi rendelet és az 1535/2003/EK rendelet alkalmazására vonatkozó átmeneti intézkedések megállapításáról szóló, 2004. március 5-i 416/2004/EK bizottsági rendeletre (1) és különösen annak 3. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A paradicsom esetében azok a mennyiségek, amelyekre vonatkozóan a 2004/2005-ös gazdasági évben támogatás iránti kérelmet nyújtottak be, ahogy az a tagállamoknak a feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékek támogatási rendszere tekintetében a 2201/96/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 2003. augusztus 29-i 1535/2003/EK bizottsági rendelet (2) 39. cikkének (2) bekezdése szerinti értesítéséből kitűnik, 1,5 %-kal meghaladták a közösségi küszöbértéket. Ezért a 2004/2005-ös gazdasági év során kiegészítést kell adni azoknak a tagállamoknak, amelyek 2004. május 1-jén csatlakoztak az Európai Unióhoz és nem lépték túl nemzeti küszöbértéküket, vagy amelyekben a küszöbértéket 25 %-nál kisebb mértékben lépték túl. |
| --- | --- |

(1)

A paradicsom esetében azok a mennyiségek, amelyekre vonatkozóan a 2004/2005-ös gazdasági évben támogatás iránti kérelmet nyújtottak be, ahogy az a tagállamoknak a feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékek támogatási rendszere tekintetében a 2201/96/EK tanácsi rendelet részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 2003. augusztus 29-i 1535/2003/EK bizottsági rendelet (2) 39. cikkének (2) bekezdése szerinti értesítéséből kitűnik, 1,5 %-kal meghaladták a közösségi küszöbértéket. Ezért a 2004/2005-ös gazdasági év során kiegészítést kell adni azoknak a tagállamoknak, amelyek 2004. május 1-jén csatlakoztak az Európai Unióhoz és nem lépték túl nemzeti küszöbértéküket, vagy amelyekben a küszöbértéket 25 %-nál kisebb mértékben lépték túl.

| (2) | A 2004/2005-ös gazdasági évben a Cseh Köztársaságban, Magyarországon, Máltán, Lengyelországban és Szlovákiában nem lépték túl a nemzeti küszöbértéket. Ezekben az országokban tehát a teljes, tonnánkénti 8,62 EUR támogatáskiegészítést ki kell fizetni. |
| --- | --- |

(2)

A 2004/2005-ös gazdasági évben a Cseh Köztársaságban, Magyarországon, Máltán, Lengyelországban és Szlovákiában nem lépték túl a nemzeti küszöbértéket. Ezekben az országokban tehát a teljes, tonnánkénti 8,62 EUR támogatáskiegészítést ki kell fizetni.

| (3) | A 2004/2005-ös gazdasági évre a ciprusi termelők nem adtak be támogatás iránti kérelmet a paradicsom feldolgozására vonatkozóan. Ennélfogva a 2004/2005-ös gazdasági évre ebben a tagállamban nem kell támogatáskiegészítést fizetni, |
| --- | --- |

(3)

A 2004/2005-ös gazdasági évre a ciprusi termelők nem adtak be támogatás iránti kérelmet a paradicsom feldolgozására vonatkozóan. Ennélfogva a 2004/2005-ös gazdasági évre ebben a tagállamban nem kell támogatáskiegészítést fizetni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2004/2005-ös gazdasági év során a Cseh Köztársaságban, Magyarországon, Máltán, Lengyelországban és Szlovákiában a feldolgozásra szánt paradicsomra tonnánként 8,62 EUR kiegészítő összeget kell kifizetni a 416/2004/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerint.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. április 11-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 68., 2004.3.6., 12. o.

1

(2)  HL L 218., 2003.8.30., 14. o. A legutóbb a 180/2005/EK rendelettel (HL L 30., 2005.2.3., 7. o.) módosított rendelet.

2

---

| 12.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 93/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 93/6

---

A BIZOTTSÁG 552/2005/EK RENDELETE

(2005. április 11.)

a Kínai Népköztársaságból származó egyes magnezittéglák behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingbehozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: „alaprendelet”) és különösen annak 7. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

A.   ELJÁRÁS

1.   Eljárás kezdeményezése

| (1) | 2004. július 13-án a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (2) bejelentette, hogy dömpingellenes eljárást kezdeményez a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: „KNK”) származó egyes magnezittéglák behozatala tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

2004. július 13-án a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (2) bejelentette, hogy dömpingellenes eljárást kezdeményez a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: „KNK”) származó egyes magnezittéglák behozatala tekintetében.

| (2) | Az eljárást a 2004. június 7-én benyújtott panasz alapján kezdeményezték, amelyet a magnezittégla közösségi termelésének nagyobb hányadát – ebben az esetben az össztermelés több mint 50 %-át – képviselő termelők nevében a Tűzálló Anyagok Gyártóinak Európai Szövetsége (P.R.E., a továbbiakban: a „panaszos”) nyújtott be. A panasz bizonyítékot tartalmazott az érintett termék dömpingbehozatalára és az ebből eredő jelentős kárra, amit elégséges bizonyítéknak tekintettek ahhoz, hogy megalapozottan vizsgálatot kezdeményezzenek. |
| --- | --- |

(2)

Az eljárást a 2004. június 7-én benyújtott panasz alapján kezdeményezték, amelyet a magnezittégla közösségi termelésének nagyobb hányadát – ebben az esetben az össztermelés több mint 50 %-át – képviselő termelők nevében a Tűzálló Anyagok Gyártóinak Európai Szövetsége (P.R.E., a továbbiakban: a „panaszos”) nyújtott be. A panasz bizonyítékot tartalmazott az érintett termék dömpingbehozatalára és az ebből eredő jelentős kárra, amit elégséges bizonyítéknak tekintettek ahhoz, hogy megalapozottan vizsgálatot kezdeményezzenek.

2.   Az eljárásban érintett felek

| (3) | A Bizottság hivatalosan értesítette a panaszost, a többi közösségi termelőt, az exportáló termelőket, az importőröket, a beszállítókat és a felhasználókat, továbbá a számára ismert érintett felhasználói szövetségeket és a KNK képviselőit az eljárás megindításáról. Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosítottak arra, hogy az eljárás kezdeményezéséről szóló értesítésben megadott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat és meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság hivatalosan értesítette a panaszost, a többi közösségi termelőt, az exportáló termelőket, az importőröket, a beszállítókat és a felhasználókat, továbbá a számára ismert érintett felhasználói szövetségeket és a KNK képviselőit az eljárás megindításáról. Az érdekelt feleknek lehetőséget biztosítottak arra, hogy az eljárás kezdeményezéséről szóló értesítésben megadott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat és meghallgatást kérjenek.

| (4) | A panaszos termelők, más együttműködő közösségi termelők, exportáló termelők, importőrök, beszállítók, felhasználók és felhasználói szövetségek ismertették álláspontjukat. Minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tették a meghallgatást, aki azt kérelmezte, illetve aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek alapján meghallgatását szükségesnek tekintette. |
| --- | --- |

(4)

A panaszos termelők, más együttműködő közösségi termelők, exportáló termelők, importőrök, beszállítók, felhasználók és felhasználói szövetségek ismertették álláspontjukat. Minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tették a meghallgatást, aki azt kérelmezte, illetve aki ismertette azokat a különleges okokat, amelyek alapján meghallgatását szükségesnek tekintette.

| (5) | Annak érdekében, hogy a KNK-beli exportáló termelők kérelmet nyújthassanak be piacgazdasági elbírálás (a továbbiakban: „PGE”), illetve – ha úgy kívánták – egyéni elbírálás (a továbbiakban: „EE”) iránt, a Bizottság formanyomtatványokat küldött a számára ismert érintett kínai vállalatoknak a piacgazdasági elbírálás és az egyéni elbírálás iránti kérelemhez. Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján nyolc vállalat kért PGE-t, illetve – ha a vizsgálat megállapítaná, hogy nem teljesítik a PGE kritériumait – EE-t, és egy vállalat csak EE-t kért. |
| --- | --- |

(5)

Annak érdekében, hogy a KNK-beli exportáló termelők kérelmet nyújthassanak be piacgazdasági elbírálás (a továbbiakban: „PGE”), illetve – ha úgy kívánták – egyéni elbírálás (a továbbiakban: „EE”) iránt, a Bizottság formanyomtatványokat küldött a számára ismert érintett kínai vállalatoknak a piacgazdasági elbírálás és az egyéni elbírálás iránti kérelemhez. Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján nyolc vállalat kért PGE-t, illetve – ha a vizsgálat megállapítaná, hogy nem teljesítik a PGE kritériumait – EE-t, és egy vállalat csak EE-t kért.

| (6) | Az eljárás kezdeményezéséről szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy e vizsgálat során adott esetben mintavételt alkalmazhat. Mivel azonban a vártnál kevesebb KNK-beli exportáló termelő jelezte együttműködési szándékát, a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre. |
| --- | --- |

(6)

Az eljárás kezdeményezéséről szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy e vizsgálat során adott esetben mintavételt alkalmazhat. Mivel azonban a vártnál kevesebb KNK-beli exportáló termelő jelezte együttműködési szándékát, a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre.

| (7) | A Bizottság kérdőíveket küldött az összes, számára ismert érintett félnek, valamint az összes többi vállalatnak, amely az eljárás kezdeményezéséről szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkezett. Két – a panaszoshoz tartozó – közösségi termelő, három másik közösségi termelő, kilenc KNK-beli exportáló termelő, egy kínai exportőrrel kapcsolt viszonyban lévő, dél-koreai székhelyű kereskedő, egy kínai exportőrrel kapcsolt viszonyban lévő, man-szigeti székhelyű kereskedő, két közösségi székhelyű importőr, akik egy kínai exportőrrel voltak kapcsolt viszonyban, öt nyersanyag-beszállító, három független importőr és 16 független közösségi felhasználó (acélgyártó) válaszolt a kérdőívre. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság kérdőíveket küldött az összes, számára ismert érintett félnek, valamint az összes többi vállalatnak, amely az eljárás kezdeményezéséről szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkezett. Két – a panaszoshoz tartozó – közösségi termelő, három másik közösségi termelő, kilenc KNK-beli exportáló termelő, egy kínai exportőrrel kapcsolt viszonyban lévő, dél-koreai székhelyű kereskedő, egy kínai exportőrrel kapcsolt viszonyban lévő, man-szigeti székhelyű kereskedő, két közösségi székhelyű importőr, akik egy kínai exportőrrel voltak kapcsolt viszonyban, öt nyersanyag-beszállító, három független importőr és 16 független közösségi felhasználó (acélgyártó) válaszolt a kérdőívre.

| (8) | A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a dömping, az ebből eredő kár és a közösségi érdek ideiglenes meghatározása szempontjából szükségesnek tartott, és ellenőrző látogatásokat tett a következő vállalatok üzemeiben:






  a) | Közösségi termelők:






  — | RHI AG, Ausztria (a továbbiakban: „RHI”) |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a dömping, az ebből eredő kár és a közösségi érdek ideiglenes meghatározása szempontjából szükségesnek tartott, és ellenőrző látogatásokat tett a következő vállalatok üzemeiben:

a)

Közösségi termelők:

—

RHI AG, Ausztria (a továbbiakban: „RHI”)

| — | LWB Refractories GmbH, Németország (a továbbiakban: „LWB”) |
| --- | --- |

—

LWB Refractories GmbH, Németország (a továbbiakban: „LWB”)

| — | Refratechnik Holding GmbH, Németország (a Refratechnik Cement GmbH és a Refratechnik Steel GmbH válaszai, a továbbiakban: „Refratechnik”) |
| --- | --- |

—

Refratechnik Holding GmbH, Németország (a Refratechnik Cement GmbH és a Refratechnik Steel GmbH válaszai, a továbbiakban: „Refratechnik”)

Nem végeztek helyszíni ellenőrzést a Refractarios Burcena S.L., Spanyolország és a Ceramica Del Nalon S.A., Spanyolország tekintetében, mivel mindkét vállalat csak nagyon kis hányadát tette ki a közösségi termelésnek.

| b) | Exportáló termelők a KNK-ban:






  — | RHI Refractories Liaoning Co. Ltd |
| --- | --- | --- |

b)

Exportáló termelők a KNK-ban:

—

RHI Refractories Liaoning Co. Ltd

| — | Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd

| — | Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd

| — | Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd

| — | Dashiqiao City Magnesite Refractory Factory Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Dashiqiao City Magnesite Refractory Factory Co. Ltd

| — | Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd

| — | Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd

| — | Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd

| — | Yingkou Orind Refractories Ltd. |
| --- | --- |

—

Yingkou Orind Refractories Ltd.

| c) | Kapcsolt viszonyban álló kereskedők:







  — | WonJin KR Co. Ltd Yangsan-si, Dél-Korea |
| --- | --- | --- |

c)

Kapcsolt viszonyban álló kereskedők:

—

WonJin KR Co. Ltd Yangsan-si, Dél-Korea

| — | Mayerton Refractories Ltd, Man-sziget. |
| --- | --- |

—

Mayerton Refractories Ltd, Man-sziget.

| d) | Kapcsolt viszonyban álló importőrök:






  — | Refratechnik Steel GmbH, Düsseldorf, Németország |
| --- | --- | --- |

d)

Kapcsolt viszonyban álló importőrök:

—

Refratechnik Steel GmbH, Düsseldorf, Németország

| — | RHI AG Ltd., Bécs, Ausztria. |
| --- | --- |

—

RHI AG Ltd., Bécs, Ausztria.

| e) | Közösségi felhasználók:






  — | Corus Group plc, London, Egyesült Királyság |
| --- | --- | --- |

e)

Közösségi felhasználók:

—

Corus Group plc, London, Egyesült Királyság

| — | Hüttenwerke Krupp Mannesmann GmbH, Duisburg, Németország. |
| --- | --- |

—

Hüttenwerke Krupp Mannesmann GmbH, Duisburg, Németország.

| (9) | Mivel olyan KNK-beli exportáló termelők tekintetében is meg kellett állapítani a rendes értéket, amelyek nem részesülhettek PGE-ben, a következő vállalatok üzemeiben tettek ellenőrző látogatást azzal a céllal, hogy egy hasonló országból származó adatok alapján állapítsák meg a rendes értéket: | Termelők az Amerikai Egyesült Államokban (USA):






  — | LWB Refractories Company |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Mivel olyan KNK-beli exportáló termelők tekintetében is meg kellett állapítani a rendes értéket, amelyek nem részesülhettek PGE-ben, a következő vállalatok üzemeiben tettek ellenőrző látogatást azzal a céllal, hogy egy hasonló országból származó adatok alapján állapítsák meg a rendes értéket:

Termelők az Amerikai Egyesült Államokban (USA):

—

LWB Refractories Company

| — | Resco Products Inc. |
| --- | --- |

—

Resco Products Inc.

3.   Vizsgálati időszak (VI)

| (10) | A dömpingre és az okozott kárra vonatkozó vizsgálat a 2003. április 1-jétől 2004. március 31-ig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: „VI”). Az okozott kár értékelése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2001. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: „bázisidőszak”). |
| --- | --- |

(10)

A dömpingre és az okozott kárra vonatkozó vizsgálat a 2003. április 1-jétől 2004. március 31-ig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: „VI”). Az okozott kár értékelése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2001. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: „bázisidőszak”).

4.   Érintett termék és hasonló termék

4.1.   Általános megjegyzések

| (11) | A magnezittéglákat rendszerint az acélgyártásban használják, mégpedig azoknak a tartályoknak a bélésfalazatához, amelyekben az acélt olvasztják. A terméket általában szabványos kémiai előírások szerint gyártják, amelyeket később a végfelhasználó igényei szerint módosítanak. Ennek megfelelően az egyedi terméktípusok száma rendkívül nagy. Ezért úgy döntöttek, hogy az összehasonlítás céljából egyes termékcsoportok szerint sorolják be a terméket. |
| --- | --- |

(11)

A magnezittéglákat rendszerint az acélgyártásban használják, mégpedig azoknak a tartályoknak a bélésfalazatához, amelyekben az acélt olvasztják. A terméket általában szabványos kémiai előírások szerint gyártják, amelyeket később a végfelhasználó igényei szerint módosítanak. Ennek megfelelően az egyedi terméktípusok száma rendkívül nagy. Ezért úgy döntöttek, hogy az összehasonlítás céljából egyes termékcsoportok szerint sorolják be a terméket.

4.2.   Érintett termék

| (12) | Az érintett termék a Kínai Népköztársaságból származó, szokásos esetben az ex 6815 91 00 és az ex 6815 99 10 KN-kód alatt bejelentett, kiégetetlen, vegyileg lekötött magnezittégla, amelynek égetett magnézia összetevője legalább 80 % MgO-t tartalmaz, függetlenül attól, hogy tartalmaz-e magnezitet (a továbbiakban: „érintett termék”). A vizsgálat azonban megállapította, hogy az érintett terméket az ex 6815 10 10, ex 6815 99 90, ex 6902 10 00, ex 6903 90 20 és az ex 6903 90 90 (2004. január 1. előtt ex 6903 90 20) KN-kód alatt is importálták. |
| --- | --- |

(12)

Az érintett termék a Kínai Népköztársaságból származó, szokásos esetben az ex 6815 91 00 és az ex 6815 99 10 KN-kód alatt bejelentett, kiégetetlen, vegyileg lekötött magnezittégla, amelynek égetett magnézia összetevője legalább 80 % MgO-t tartalmaz, függetlenül attól, hogy tartalmaz-e magnezitet (a továbbiakban: „érintett termék”). A vizsgálat azonban megállapította, hogy az érintett terméket az ex 6815 10 10, ex 6815 99 90, ex 6902 10 00, ex 6903 90 20 és az ex 6903 90 90 (2004. január 1. előtt ex 6903 90 20) KN-kód alatt is importálták.

4.3.   Hasonló termék

| (13) | A vizsgálat megállapította, hogy az érintett termék előző preambulumbekezdésben leírt összes típusát ugyanarra a célra használják fel, függetlenül attól, hogy számos tényezőben eltérhetnek egymástól, többek között a nyersanyagok és adalékanyagok arányában, az utókezelésben, továbbá formájukban és méretükben. |
| --- | --- |

(13)

A vizsgálat megállapította, hogy az érintett termék előző preambulumbekezdésben leírt összes típusát ugyanarra a célra használják fel, függetlenül attól, hogy számos tényezőben eltérhetnek egymástól, többek között a nyersanyagok és adalékanyagok arányában, az utókezelésben, továbbá formájukban és méretükben.

| (14) | Nem találtak különbséget az érintett termék, valamint a KNK és az USA hazai piacán gyártott és értékesített magnezittéglák között; ez utóbbi ország hasonló országként szolgált a rendes érték megállapítása céljából a KNK-ból származó behozatal tekintetében. Ezek a magnezittéglák valóban ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, mint a KNK-ból a Közösségbe exportált magnezittéglák, valamint felhasználásuk is megegyezik. |
| --- | --- |

(14)

Nem találtak különbséget az érintett termék, valamint a KNK és az USA hazai piacán gyártott és értékesített magnezittéglák között; ez utóbbi ország hasonló országként szolgált a rendes érték megállapítása céljából a KNK-ból származó behozatal tekintetében. Ezek a magnezittéglák valóban ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, mint a KNK-ból a Közösségbe exportált magnezittéglák, valamint felhasználásuk is megegyezik.

| (15) | Hasonlóképpen nem állapítottak meg különbséget az érintett termék és a panaszos által termelt és a közösségi piacon értékesített magnezittégla között. Mindkét termék ugyanazokkal a fizikai-kémiai tulajdonságokkal és felhasználással rendelkezik. |
| --- | --- |

(15)

Hasonlóképpen nem állapítottak meg különbséget az érintett termék és a panaszos által termelt és a közösségi piacon értékesített magnezittégla között. Mindkét termék ugyanazokkal a fizikai-kémiai tulajdonságokkal és felhasználással rendelkezik.

| (16) | Ezért azt a következtetést vonták le, hogy a magnezittégla valamennyi típusa egyetlen terméket képez, és az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek tekintendő. |
| --- | --- |

(16)

Ezért azt a következtetést vonták le, hogy a magnezittégla valamennyi típusa egyetlen terméket képez, és az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló terméknek tekintendő.

B.   DÖMPING

1.   Piacgazdasági elbírálás (PGE)

| (17) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján a KNK-ból származó behozatallal kapcsolatos dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdésével összhangban kell meghatározni azoknak a termelőknek a tekintetében, akikről megállapították, hogy teljesítik a 2. cikk (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott kritériumokat. Az egyszerűbb hivatkozás céljából e kritériumok röviden, összefoglalt formában a következők:






  — | az üzleti döntéseket és a költségeket a piaci feltételeknek megfelelően hozzák meg, illetve alakítják ki, |
| --- | --- | --- |

(17)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján a KNK-ból származó behozatallal kapcsolatos dömpingellenes vizsgálatok során a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdésével összhangban kell meghatározni azoknak a termelőknek a tekintetében, akikről megállapították, hogy teljesítik a 2. cikk (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott kritériumokat. Az egyszerűbb hivatkozás céljából e kritériumok röviden, összefoglalt formában a következők:

—

az üzleti döntéseket és a költségeket a piaci feltételeknek megfelelően hozzák meg, illetve alakítják ki,

| — | a számviteli nyilvántartásokat független pénzügyi ellenőrzésnek vetik alá, és azokat minden célra alkalmazzák, |
| --- | --- |

—

a számviteli nyilvántartásokat független pénzügyi ellenőrzésnek vetik alá, és azokat minden célra alkalmazzák,

| — | a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből nem hoztak át jelentősebb torzulásokat, |
| --- | --- |

—

a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből nem hoztak át jelentősebb torzulásokat,

| — | a csődeljárásra és a tulajdonjogra vonatkozó szabályozások biztosítják a jogbiztonságot és a stabilitást, |
| --- | --- |

—

a csődeljárásra és a tulajdonjogra vonatkozó szabályozások biztosítják a jogbiztonságot és a stabilitást,

| — | a valutaátváltás piaci árfolyamon történik. |
| --- | --- |

—

a valutaátváltás piaci árfolyamon történik.

| (18) | Nyolc KNK-beli exportáló termelő kért PGE-t az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján, és válaszolt a PGE-kérelem exportáló termelőkre vonatkozó formanyomtatványára. |
| --- | --- |

(18)

Nyolc KNK-beli exportáló termelő kért PGE-t az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja alapján, és válaszolt a PGE-kérelem exportáló termelőkre vonatkozó formanyomtatványára.

| (19) | A nyolc exportáló termelő és az érintett termék gyártásába és/vagy forgalomba hozatalába bevont, KNK-beli székhelyű kapcsolt vállalkozásaik tekintetében a Bizottság – amennyiben szükségesnek ítélte – a vállalatok telephelyein összegyűjtötte és ellenőrizte az összes, PGE-kérelemben benyújtott információt. |
| --- | --- |

(19)

A nyolc exportáló termelő és az érintett termék gyártásába és/vagy forgalomba hozatalába bevont, KNK-beli székhelyű kapcsolt vállalkozásaik tekintetében a Bizottság – amennyiben szükségesnek ítélte – a vállalatok telephelyein összegyűjtötte és ellenőrizte az összes, PGE-kérelemben benyújtott információt.

| (20) | A vizsgálat kimutatta, hogy a nyolc kínai exportáló termelő közül kettő teljesítette a PGE valamennyi kritériumát. A PGE-ben az alábbi két KNK-beli exportáló termelő részesült:






  — | Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd |
| --- | --- | --- |

(20)

A vizsgálat kimutatta, hogy a nyolc kínai exportáló termelő közül kettő teljesítette a PGE valamennyi kritériumát. A PGE-ben az alábbi két KNK-beli exportáló termelő részesült:

—

Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd

| — | Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd.

| (21) | A többi hat kérelmet el kellett utasítani. A következő táblázat az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott öt kritérium mindegyike tekintetében összefoglalja a PGE-ben nem részesülő hat vállalatra vonatkozó megállapításokat.










  Vállalat | Kritériumok |
| --- | --- | --- |
| 1. kritérium
  2. cikk (7) bekezdése c) pontjának 1. francia bekezdése | 2. kritérium
  2. cikk (7) bekezdése c) pontjának 2. francia bekezdése | 3. kritérium
  2. cikk (7) bekezdése c) pontjának 3. francia bekezdése | 4. kritérium
  2. cikk (7) bekezdése c) pontjának 4. francia bekezdése | 5. kritérium
  2. cikk (7) bekezdése c) pontjának 5. francia bekezdése |
| 1 | Teljesül | Teljesül | Nem teljesül | Teljesül | Teljesül |
| 2 | Nincs döntés | Nem teljesül | Teljesül | Teljesül | Teljesül |
| 3 | Nincs döntés | Nem teljesül | Teljesül | Teljesül | Teljesül |
| 4 | Nem teljesül | Nem teljesül | Nem teljesül | Teljesül | Teljesül |
| 5 | Nem teljesül | Nem teljesül | Teljesül | Teljesül | Teljesül |
| 6 | Nem teljesül | Nem teljesül | Nem teljesül | Teljesül | Teljesül |
| Forrás: az együttműködő kínai exportőröknek a kérdőívekre adott ellenőrzött válaszai. |

(21)

A többi hat kérelmet el kellett utasítani. A következő táblázat az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott öt kritérium mindegyike tekintetében összefoglalja a PGE-ben nem részesülő hat vállalatra vonatkozó megállapításokat.

Vállalat

Kritériumok

1. kritérium

2. cikk (7) bekezdése c) pontjának 1. francia bekezdése

2. kritérium

2. cikk (7) bekezdése c) pontjának 2. francia bekezdése

3. kritérium

2. cikk (7) bekezdése c) pontjának 3. francia bekezdése

4. kritérium

2. cikk (7) bekezdése c) pontjának 4. francia bekezdése

5. kritérium

2. cikk (7) bekezdése c) pontjának 5. francia bekezdése

1

Teljesül

Teljesül

Nem teljesül

Teljesül

Teljesül

2

Nincs döntés

Nem teljesül

Teljesül

Teljesül

Teljesül

3

Nincs döntés

Nem teljesül

Teljesül

Teljesül

Teljesül

4

Nem teljesül

Nem teljesül

Nem teljesül

Teljesül

Teljesül

5

Nem teljesül

Nem teljesül

Teljesül

Teljesül

Teljesül

6

Nem teljesül

Nem teljesül

Nem teljesül

Teljesül

Teljesül

Forrás: az együttműködő kínai exportőröknek a kérdőívekre adott ellenőrzött válaszai.

| (22) | Az érintett vállalatoknak és a panaszosnak lehetőséget biztosítottak arra, hogy észrevételeket tegyenek a fenti megállapításokkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

(22)

Az érintett vállalatoknak és a panaszosnak lehetőséget biztosítottak arra, hogy észrevételeket tegyenek a fenti megállapításokkal kapcsolatban.

| (23) | Mind a hat exportáló termelő azt állította, hogy a megállapítások helytelenek, és az alábbi indokok alapján biztosítani kell számukra a PGE-t: |
| --- | --- |

(23)

Mind a hat exportáló termelő azt állította, hogy a megállapítások helytelenek, és az alábbi indokok alapján biztosítani kell számukra a PGE-t:

| (24) | Az 1. kritériummal kapcsolatban egy vállalat azzal érvelt, hogy jelen van ugyan az állami beavatkozás kockázata, a gyakorlatban azonban erre nem kerül sor. Más vállalatok az 1994. évi GATT VI. cikkére hivatkoztak, és kétségbe vonták, hogy a Bizottság döntése összhangban lenne a WTO jogszabályaival. Azt állították, hogy mivel a vizsgálat kimutatta, hogy a termék előállítása és értékesítése nincs állami monopólium alatt, és arra sincs bizonyíték, hogy a kínai kormány rögzítette volna a magnezittégla belföldi értékesítési árát, nem a vállalatokra hárul a bizonyítási teher arra vonatkozóan, hogy a szabad verseny és ennek megfelelően a piacgazdasági feltételek fennállnak-e a termék előllítása és értékesítése tekintetében. |
| --- | --- |

(24)

Az 1. kritériummal kapcsolatban egy vállalat azzal érvelt, hogy jelen van ugyan az állami beavatkozás kockázata, a gyakorlatban azonban erre nem kerül sor. Más vállalatok az 1994. évi GATT VI. cikkére hivatkoztak, és kétségbe vonták, hogy a Bizottság döntése összhangban lenne a WTO jogszabályaival. Azt állították, hogy mivel a vizsgálat kimutatta, hogy a termék előállítása és értékesítése nincs állami monopólium alatt, és arra sincs bizonyíték, hogy a kínai kormány rögzítette volna a magnezittégla belföldi értékesítési árát, nem a vállalatokra hárul a bizonyítási teher arra vonatkozóan, hogy a szabad verseny és ennek megfelelően a piacgazdasági feltételek fennállnak-e a termék előllítása és értékesítése tekintetében.

| (25) | Az Elsőfokú Bíróság megerősítette, hogy az exportáló termelőkre hárul a bizonyítási teher azzal kapcsolatban, hogy teljesítik-e a PGE kritériumait. Ennél sokkal fontosabb azonban, hogy a vizsgálat során kiderült, hogy a vállalatot olyan különleges helyi közigazgatási jogszabályok szerint alapították, amelyek állami beavatkozást tesznek lehetővé; és megállapították, hogy e jogszabályok alkalmazása alól nincs mentesség. Még az alapszabály esetleges újratárgyalása sem érintené a vállalat jogállását. Megállapították, hogy a helyi hatóság részt vesz a főbb döntések meghozatalában. Továbbá, sem a vállalat alapításakor, sem a vállalat által a későbbiekben kapott tőkejuttatások idején nem készült független értékelés azzal kapcsolatban, hogy a vállalatba történő befektetések tükrözik-e a tisztességes piaci árakat. Ráadásul a vállalatnak a működési engedélye szerint lehetősége van kompenzációs és cserekereskedelemre, és nem tudta bizonyítani, hogy ilyen ügyletekre nem került sor. A fent említettek alapján a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a vállalat nem teljesítette az 1. kritériumot. Ennek alapján és összhangban az alaprendelettel, amely egyben tükrözi a Közösség WTO-tagságból eredő nemzetközi kötelezettségeit is, ezeket az érveket el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(25)

Az Elsőfokú Bíróság megerősítette, hogy az exportáló termelőkre hárul a bizonyítási teher azzal kapcsolatban, hogy teljesítik-e a PGE kritériumait. Ennél sokkal fontosabb azonban, hogy a vizsgálat során kiderült, hogy a vállalatot olyan különleges helyi közigazgatási jogszabályok szerint alapították, amelyek állami beavatkozást tesznek lehetővé; és megállapították, hogy e jogszabályok alkalmazása alól nincs mentesség. Még az alapszabály esetleges újratárgyalása sem érintené a vállalat jogállását. Megállapították, hogy a helyi hatóság részt vesz a főbb döntések meghozatalában. Továbbá, sem a vállalat alapításakor, sem a vállalat által a későbbiekben kapott tőkejuttatások idején nem készült független értékelés azzal kapcsolatban, hogy a vállalatba történő befektetések tükrözik-e a tisztességes piaci árakat. Ráadásul a vállalatnak a működési engedélye szerint lehetősége van kompenzációs és cserekereskedelemre, és nem tudta bizonyítani, hogy ilyen ügyletekre nem került sor. A fent említettek alapján a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a vállalat nem teljesítette az 1. kritériumot. Ennek alapján és összhangban az alaprendelettel, amely egyben tükrözi a Közösség WTO-tagságból eredő nemzetközi kötelezettségeit is, ezeket az érveket el kellett utasítani.

| (26) | A 2. kritériummal kapcsolatban néhány vállalat azzal érvelt, hogy a számviteli gyakorlatukban tapasztalt állítólagos hiányosságok nem bírnak jelentőséggel azzal a kérdéssel kapcsolatban, hogy a termék gyártását és értékesítését piacgazdasági feltételek jellemzik-e. Ezenkívül e vállalatok azzal is érveltek, hogy az ilyen jellegű, a nemzetközi szabványok kötelező használatára vonatkozó kiegészítő követelmények bevezetése nincs összefüggésben azzal a kérdéssel, hogy adottak-e a piacgazdasági feltételek. Azt állították, hogy ez a Közösség GATT/WTO szerinti kötelezettségeinek megsértését jelenti, különösen a GATT VI. cikke magyarázó megjegyzéseinek, továbbá a 2001. november 10-i határozat, azaz a Kínai Népköztársaság csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv 15. paragrafusa a) pontja ii. alpontjának megsértését. |
| --- | --- |

(26)

A 2. kritériummal kapcsolatban néhány vállalat azzal érvelt, hogy a számviteli gyakorlatukban tapasztalt állítólagos hiányosságok nem bírnak jelentőséggel azzal a kérdéssel kapcsolatban, hogy a termék gyártását és értékesítését piacgazdasági feltételek jellemzik-e. Ezenkívül e vállalatok azzal is érveltek, hogy az ilyen jellegű, a nemzetközi szabványok kötelező használatára vonatkozó kiegészítő követelmények bevezetése nincs összefüggésben azzal a kérdéssel, hogy adottak-e a piacgazdasági feltételek. Azt állították, hogy ez a Közösség GATT/WTO szerinti kötelezettségeinek megsértését jelenti, különösen a GATT VI. cikke magyarázó megjegyzéseinek, továbbá a 2001. november 10-i határozat, azaz a Kínai Népköztársaság csatlakozásáról szóló jegyzőkönyv 15. paragrafusa a) pontja ii. alpontjának megsértését.

| (27) | Továbbá néhány vállalat azzal érvelt, hogy azáltal, hogy a nemzetközi számviteli standardok (IAS) alkalmazása külföldi exportőröknek kötelező, míg a hazai iparágnak nem, a Közösség kereskedelmi törvényeit nem „pártatlanul” alkalmazza. Ezzel azt állították, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak kedvezőbb helyzetet biztosítanak, mint az exportőröknek. Azonban meg kell jegyezni azt, hogy annak elemzését, vajon a vállalatok teljesítik-e a piacgazdasági elbírálás kritériumait, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja alapján végzik el. Mivel ezt az értékelést nem végezték el a közösségi iparág tekintetében, nem lehet azt mondani, hogy a Bizottság az elemzés során részrehajló lenne. Ezért ez az érv nem mérvadó ebben az esetben. Ami az első panaszt illeti, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának második francia bekezdése szerint a Bizottságnak azt kell megvizsgálnia, hogy a vállalatok egyértelműen egy átlátható könyvelést vezetnek-e, amelyet a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak. A szóban forgó vállalatok nem teljesítették az idézett kritérium szükséges feltételeit, és a vállalatok nem követték a számviteli alapelveket. Ezért ezt a panaszt el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(27)

Továbbá néhány vállalat azzal érvelt, hogy azáltal, hogy a nemzetközi számviteli standardok (IAS) alkalmazása külföldi exportőröknek kötelező, míg a hazai iparágnak nem, a Közösség kereskedelmi törvényeit nem „pártatlanul” alkalmazza. Ezzel azt állították, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak kedvezőbb helyzetet biztosítanak, mint az exportőröknek. Azonban meg kell jegyezni azt, hogy annak elemzését, vajon a vállalatok teljesítik-e a piacgazdasági elbírálás kritériumait, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontja alapján végzik el. Mivel ezt az értékelést nem végezték el a közösségi iparág tekintetében, nem lehet azt mondani, hogy a Bizottság az elemzés során részrehajló lenne. Ezért ez az érv nem mérvadó ebben az esetben. Ami az első panaszt illeti, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjának második francia bekezdése szerint a Bizottságnak azt kell megvizsgálnia, hogy a vállalatok egyértelműen egy átlátható könyvelést vezetnek-e, amelyet a nemzetközi számviteli szabályoknak megfelelően független könyvvizsgálat alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak. A szóban forgó vállalatok nem teljesítették az idézett kritérium szükséges feltételeit, és a vállalatok nem követték a számviteli alapelveket. Ezért ezt a panaszt el kellett utasítani.

| (28) | A 3. kritériummal kapcsolatban az egyik vállalat azt állította, hogy eszközértékelését valóban egy független testület végezte. Azonban nem nyújtott be olyan bizonyítékot, amelyből arra lehetett volna következtetni, hogy eszközeit valós piaci értéken vették nyilvántartásba, és nem bizonyította, hogy az összes költséget piaci értéken vették számításba. |
| --- | --- |

(28)

A 3. kritériummal kapcsolatban az egyik vállalat azt állította, hogy eszközértékelését valóban egy független testület végezte. Azonban nem nyújtott be olyan bizonyítékot, amelyből arra lehetett volna következtetni, hogy eszközeit valós piaci értéken vették nyilvántartásba, és nem bizonyította, hogy az összes költséget piaci értéken vették számításba.

2.   Egyéni elbírálás (EE)

| (29) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján adott esetben országos vámot állapítanak meg a 2. cikk (7) bekezdésének hatálya alá tartozó országokra, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésével összhangban bizonyítani tudják, hogy i. a teljesen vagy részben külföldi tulajdonú vállalatok vagy közös vállalkozások esetén az exportálók szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a profitot; ii. az exportáraikat és az exportált mennyiséget, valamint az értékesítés feltételeit szabadon határozzák meg; iii. a részvények többsége magánszemélyek kezében van, az igazgatótanácsban vagy kulcsfontosságú igazgatási pozíciókban a köztisztviselők kisebbségben vannak, vagy bizonyított az, hogy a vállalat mindazonáltal eléggé független az állami beavatkozástól; iv. az átváltási árfolyamok megfelelnek a piaci árfolyamoknak; v. az esetleges állami beavatkozás nem olyan mértékű, hogy lehetővé tenné az intézkedések kijátszását abban az esetben, ha az egyéni exportőrökre különböző vámtételeket alkalmaznak. |
| --- | --- |

(29)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján adott esetben országos vámot állapítanak meg a 2. cikk (7) bekezdésének hatálya alá tartozó országokra, kivéve azokat az eseteket, amikor a vállalatok az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésével összhangban bizonyítani tudják, hogy i. a teljesen vagy részben külföldi tulajdonú vállalatok vagy közös vállalkozások esetén az exportálók szabadon hazatelepíthetik a tőkét és a profitot; ii. az exportáraikat és az exportált mennyiséget, valamint az értékesítés feltételeit szabadon határozzák meg; iii. a részvények többsége magánszemélyek kezében van, az igazgatótanácsban vagy kulcsfontosságú igazgatási pozíciókban a köztisztviselők kisebbségben vannak, vagy bizonyított az, hogy a vállalat mindazonáltal eléggé független az állami beavatkozástól; iv. az átváltási árfolyamok megfelelnek a piaci árfolyamoknak; v. az esetleges állami beavatkozás nem olyan mértékű, hogy lehetővé tenné az intézkedések kijátszását abban az esetben, ha az egyéni exportőrökre különböző vámtételeket alkalmaznak.

| (30) | A PGE-ben nem részesíthető hat exportáló termelő egyedi elbírálást (EE) is kért arra az esetre, ha nem részesülnek PGE-ben. A rendelkezésre álló információk alapján megállapították, hogy a vállalatok közül négy teljesítette az EE odaítélésére vonatkozóan az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott összes követelményt. |
| --- | --- |

(30)

A PGE-ben nem részesíthető hat exportáló termelő egyedi elbírálást (EE) is kért arra az esetre, ha nem részesülnek PGE-ben. A rendelkezésre álló információk alapján megállapították, hogy a vállalatok közül négy teljesítette az EE odaítélésére vonatkozóan az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott összes követelményt.

| (31) | A két fennmaradó vállalat közül az egyikről megállapították, hogy részben állami tulajdonban van. Ráadásul a vállalatot különleges kínai jogszabályok szerint alapították, amelyek teret engednek az állami beavatkozásnak. A vállalat nem tudta bizonyítani, hogy minden ilyen állami beavatkozástól függetlenül hozza meg döntéseit. Emiatt jelentősnek tekinthető az állami beavatkozás kockázata. Ráadásul rendszerint igen nehéz azonosítani a forgalmazott magnezittégla gyártóját, különösen a vámhatóságok számára. Ezért jelentősnek tekinthető annak veszélye is, hogy a termékeknek egy alacsonyabb vámtétel fizetésére kötelezett vállalaton keresztül történő exportálásával kijátsszák az intézkedéseket, amit még az a tény is súlyosbít, hogy jelentős az állami beavatkozás kockázata. Következésképpen a vállalat nem teljesíti az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésének c) és e) pontjában meghatározott feltételeket. Ezért úgy határoztak, hogy e vállalatot nem részesítik EE-ben. |
| --- | --- |

(31)

A két fennmaradó vállalat közül az egyikről megállapították, hogy részben állami tulajdonban van. Ráadásul a vállalatot különleges kínai jogszabályok szerint alapították, amelyek teret engednek az állami beavatkozásnak. A vállalat nem tudta bizonyítani, hogy minden ilyen állami beavatkozástól függetlenül hozza meg döntéseit. Emiatt jelentősnek tekinthető az állami beavatkozás kockázata. Ráadásul rendszerint igen nehéz azonosítani a forgalmazott magnezittégla gyártóját, különösen a vámhatóságok számára. Ezért jelentősnek tekinthető annak veszélye is, hogy a termékeknek egy alacsonyabb vámtétel fizetésére kötelezett vállalaton keresztül történő exportálásával kijátsszák az intézkedéseket, amit még az a tény is súlyosbít, hogy jelentős az állami beavatkozás kockázata. Következésképpen a vállalat nem teljesíti az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésének c) és e) pontjában meghatározott feltételeket. Ezért úgy határoztak, hogy e vállalatot nem részesítik EE-ben.

| (32) | A másik fennmaradó vállalat együttműködésének mértéke és az általa benyújtott adatok nem bizonyultak elégségesnek annak megállapításához, hogy a vállalat teljesíti-e az EE összes kritériumát. A vállalat például a megadott határidőn belül nem tudta benyújtani a Közösségbe irányuló értékesítési ügyleteinek megbízható jegyzékét, és ezzel lehetetlenné tette a dömpingkülönbözet kiszámítását. |
| --- | --- |

(32)

A másik fennmaradó vállalat együttműködésének mértéke és az általa benyújtott adatok nem bizonyultak elégségesnek annak megállapításához, hogy a vállalat teljesíti-e az EE összes kritériumát. A vállalat például a megadott határidőn belül nem tudta benyújtani a Közösségbe irányuló értékesítési ügyleteinek megbízható jegyzékét, és ezzel lehetetlenné tette a dömpingkülönbözet kiszámítását.

| (33) | Egy további exportáló termelő csak egyedi elbírálást kért. Ez a vállalat közösségi kapcsolt vállalkozásoknak, valamint független közösségi feleknek értékesített. Mivel a vállalat a megadott határidőn belül elmulasztotta benyújtani a kért információkat, nem lehetett megállapítani, hogy a vállalat teljesíti-e az EE kritériumait; így a vállalatot nem együttműködő félnek kellett tekinteni. |
| --- | --- |

(33)

Egy további exportáló termelő csak egyedi elbírálást kért. Ez a vállalat közösségi kapcsolt vállalkozásoknak, valamint független közösségi feleknek értékesített. Mivel a vállalat a megadott határidőn belül elmulasztotta benyújtani a kért információkat, nem lehetett megállapítani, hogy a vállalat teljesíti-e az EE kritériumait; így a vállalatot nem együttműködő félnek kellett tekinteni.

| (34) | Következésképpen a következő négy, KNK-beli exportáló termelőt kell EE-ben részesíteni:






  — | Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd |
| --- | --- | --- |

(34)

Következésképpen a következő négy, KNK-beli exportáló termelőt kell EE-ben részesíteni:

—

Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd

| — | Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd

| — | Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd

| — | Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd.

3.   Rendes érték

3.1.   A rendes érték meghatározása azon exportáló termelők tekintetében, akik nem részesültek PGE-ben

a)   Hasonló ország

| (35) | Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint a nem piacgazdaságú országokból származó behozatal esetében – amennyiben PGE nem ítélhető meg – az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjában meghatározott országok tekintetében a rendes értéket egy hasonló ország ára vagy számtanilag képzett értéke alapján kell megállapítani. |
| --- | --- |

(35)

Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint a nem piacgazdaságú országokból származó behozatal esetében – amennyiben PGE nem ítélhető meg – az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontjában meghatározott országok tekintetében a rendes értéket egy hasonló ország ára vagy számtanilag képzett értéke alapján kell megállapítani.

| (36) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte azt a szándékát, hogy Törökországot kívánja felhasználni megfelelő hasonló országként a KNK-ra vonatkozó rendes érték megállapításához, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket ezzel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(36)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte azt a szándékát, hogy Törökországot kívánja felhasználni megfelelő hasonló országként a KNK-ra vonatkozó rendes érték megállapításához, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket ezzel kapcsolatban.

| (37) | Néhány érdekelt fél kifogásolta ezt a javaslatot. A Törökországgal szembeni főbb érveik a következők voltak:






  — | a török hazai piacon nincs éles verseny (csak 3 török termelő van), |
| --- | --- | --- |

(37)

Néhány érdekelt fél kifogásolta ezt a javaslatot. A Törökországgal szembeni főbb érveik a következők voltak:

—

a török hazai piacon nincs éles verseny (csak 3 török termelő van),

| — | Törökország termelési volumene 1,3 %-a a kínai termelésnek, |
| --- | --- |

—

Törökország termelési volumene 1,3 %-a a kínai termelésnek,

| — | a kínai termelők költségszerkezete eltérő, különösen a bérköltségek és a nyersanyagköltségek tekintetében, |
| --- | --- |

—

a kínai termelők költségszerkezete eltérő, különösen a bérköltségek és a nyersanyagköltségek tekintetében,

| — | a KNK és Törökország eltérő gazdasági és kulturális kapcsolatokat ápol az EU-val, hiszen ez utóbbi közelebb van Európához, 1995 óta élvezi az EU-val létrehozott vámunióból, valamint jogszabályainak – az ország EU-csatlakozási tárgyalásait szem előtt tartó – az EU előírásaival való harmonizálásából származó előnyöket, |
| --- | --- |

—

a KNK és Törökország eltérő gazdasági és kulturális kapcsolatokat ápol az EU-val, hiszen ez utóbbi közelebb van Európához, 1995 óta élvezi az EU-val létrehozott vámunióból, valamint jogszabályainak – az ország EU-csatlakozási tárgyalásait szem előtt tartó – az EU előírásaival való harmonizálásából származó előnyöket,

| — | a török valutát erősen leértékelték; néhány török termelő kapcsolt viszonyban/kapcsolatban áll a panaszosokkal, |
| --- | --- |

—

a török valutát erősen leértékelték; néhány török termelő kapcsolt viszonyban/kapcsolatban áll a panaszosokkal,

| — | a török termékek minősége túl alacsony. |
| --- | --- |

—

a török termékek minősége túl alacsony.

| (38) | Az érdekelt felek Indiát vagy Oroszországot javasolták megfelelő hasonló országnak. |
| --- | --- |

(38)

Az érdekelt felek Indiát vagy Oroszországot javasolták megfelelő hasonló országnak.

| (39) | A Bizottság kereste más lehetséges hasonló országok együttműködését, úgymint Oroszországét, Indiáét, Japánét, Dél-Koreáét, az Amerikai Egyesült Államokét, Törökországét, Szerbia és Montenegróét, valamint Dél-Afrikáét. A 38 vállalat közül, amelyekkel világszerte kapcsolatba léptek, csupán két USA-beli vállalat egyezett bele az együttműködésbe. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság kereste más lehetséges hasonló országok együttműködését, úgymint Oroszországét, Indiáét, Japánét, Dél-Koreáét, az Amerikai Egyesült Államokét, Törökországét, Szerbia és Montenegróét, valamint Dél-Afrikáét. A 38 vállalat közül, amelyekkel világszerte kapcsolatba léptek, csupán két USA-beli vállalat egyezett bele az együttműködésbe.

| (40) | A rendelkezésre álló információk elemzése kimutatta, hogy az USA piaca az érintett termék tekintetében versenyző piac, ahol legalább három termelő, körülbelül 30 beszállító, több mint 15 importőr és megközelítőleg 300 felhasználó működik. A 14 preambulumbekezdésben megállapítottak szerint nem találtak különbséget az érintett termék, valamint a KNK és az USA hazai piacán gyártott és értékesített magnezittégla között. Továbbá megállapították, hogy az egyik USA-beli termelő által felhasznált nyersanyag több mint 50 %-át a KNK-ból hozták be, és nincs különbség a két országban a magnezittégla gyártásához használt gyártási folyamatok között sem. |
| --- | --- |

(40)

A rendelkezésre álló információk elemzése kimutatta, hogy az USA piaca az érintett termék tekintetében versenyző piac, ahol legalább három termelő, körülbelül 30 beszállító, több mint 15 importőr és megközelítőleg 300 felhasználó működik. A 14 preambulumbekezdésben megállapítottak szerint nem találtak különbséget az érintett termék, valamint a KNK és az USA hazai piacán gyártott és értékesített magnezittégla között. Továbbá megállapították, hogy az egyik USA-beli termelő által felhasznált nyersanyag több mint 50 %-át a KNK-ból hozták be, és nincs különbség a két országban a magnezittégla gyártásához használt gyártási folyamatok között sem.

| (41) | A fent említettek figyelembevételével ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy a legmegfelelőbb és legésszerűbb lehetőség az, ha az Amerikai Egyesült Államokat tekintik hasonló országnak az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(41)

A fent említettek figyelembevételével ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy a legmegfelelőbb és legésszerűbb lehetőség az, ha az Amerikai Egyesült Államokat tekintik hasonló országnak az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdésével összhangban.

b)   Rendes érték meghatározása

| (42) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján a PGE-ben nem részesülő exportáló termelőkre vonatkozó rendes értéket egy hasonló ország termelőitől kapott ellenőrzött információk alapján határozták meg. Mivel megállapították, hogy az USA-beli termelők rendes kereskedelmi forgalomban bonyolították le ügyleteiket, a rendes értéket az USA hazai piacán azon terméktípusok tekintetében fizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg, amelyek összehasonlíthatók a kínai exportőrök által a Közösségbe exportált terméktípusokkal. |
| --- | --- |

(42)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja alapján a PGE-ben nem részesülő exportáló termelőkre vonatkozó rendes értéket egy hasonló ország termelőitől kapott ellenőrzött információk alapján határozták meg. Mivel megállapították, hogy az USA-beli termelők rendes kereskedelmi forgalomban bonyolították le ügyleteiket, a rendes értéket az USA hazai piacán azon terméktípusok tekintetében fizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg, amelyek összehasonlíthatók a kínai exportőrök által a Közösségbe exportált terméktípusokkal.

| (43) | A rendes értéket az USA-beli együttműködő termelők által a hasonló MgO-tartalommal rendelkező terméktípusok tekintetében független fogyasztókkal szemben felszámított belföldi értékesítési árak súlyozott átlagaként határozták meg. Szükség esetén a különböző terméktípusokkal kapcsolatban felmerülő eltérő kezelések tekintetében kiigazították ezt az értéket. |
| --- | --- |

(43)

A rendes értéket az USA-beli együttműködő termelők által a hasonló MgO-tartalommal rendelkező terméktípusok tekintetében független fogyasztókkal szemben felszámított belföldi értékesítési árak súlyozott átlagaként határozták meg. Szükség esetén a különböző terméktípusokkal kapcsolatban felmerülő eltérő kezelések tekintetében kiigazították ezt az értéket.

3.2.   A rendes érték meghatározása azon exportáló termelők tekintetében, akik PGE-ben részesültek

| (44) | Emlékeztetni kell arra, hogy a PGE-ben részesülő vállalatok tekintetében az érintett termék hazai exportértékesítésével és gyártási költségeivel kapcsolatban az e vállalatok által benyújtott adatok alapján számítják ki a rendes értéket. Ezeket az adatokat ellenőrizték az érintett vállalatok üzemeiben. |
| --- | --- |

(44)

Emlékeztetni kell arra, hogy a PGE-ben részesülő vállalatok tekintetében az érintett termék hazai exportértékesítésével és gyártási költségeivel kapcsolatban az e vállalatok által benyújtott adatok alapján számítják ki a rendes értéket. Ezeket az adatokat ellenőrizték az érintett vállalatok üzemeiben.

| (45) | A rendes érték meghatározásával kapcsolatban a Bizottság először mindegyik együttműködő termelő tekintetében azt állapította meg, hogy az érintett termék teljes belföldi értékesítése annak teljes közösségi exportértékesítésével összehasonlítva reprezentatívnak tekinthető-e. Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a belföldi értékesítést akkor tekintették reprezentatívnak, ha minden egyes exportáló termelő ilyen jellegű értékesítéseinek teljes mennyisége legalább 5 %-át teszi ki a termelő teljes közösségi exportértékesítési volumenének. |
| --- | --- |

(45)

A rendes érték meghatározásával kapcsolatban a Bizottság először mindegyik együttműködő termelő tekintetében azt állapította meg, hogy az érintett termék teljes belföldi értékesítése annak teljes közösségi exportértékesítésével összehasonlítva reprezentatívnak tekinthető-e. Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a belföldi értékesítést akkor tekintették reprezentatívnak, ha minden egyes exportáló termelő ilyen jellegű értékesítéseinek teljes mennyisége legalább 5 %-át teszi ki a termelő teljes közösségi exportértékesítési volumenének.

| (46) | Ennek alapján megállapították, hogy csak az egyik exportáló termelő érintett termékkel kapcsolatos teljes belföldi értékesítése volt a VI alatt reprezentatív. A másik exportáló termelő érintett termékkel kapcsolatos teljes belföldi értékesítése a VI alatt nem volt reprezentatív. |
| --- | --- |

(46)

Ennek alapján megállapították, hogy csak az egyik exportáló termelő érintett termékkel kapcsolatos teljes belföldi értékesítése volt a VI alatt reprezentatív. A másik exportáló termelő érintett termékkel kapcsolatos teljes belföldi értékesítése a VI alatt nem volt reprezentatív.

| (47) | Ezt követően a reprezentatív belföldi értékesítést végző exportáló termelő tekintetében a Bizottság meghatározta azokat a magnezittégla-típusokat, amelyek azonosak vagy közvetlenül összehasonlíthatóak a közösségi exportra értékesített típusokkal. |
| --- | --- |

(47)

Ezt követően a reprezentatív belföldi értékesítést végző exportáló termelő tekintetében a Bizottság meghatározta azokat a magnezittégla-típusokat, amelyek azonosak vagy közvetlenül összehasonlíthatóak a közösségi exportra értékesített típusokkal.

| (48) | Minden olyan típus tekintetében, amelyet a hazai piacon értékesítettek és közvetlenül összehasonlíthatónak tekintettek a közösségi értékesítésre exportált magnezittégla-típussal, megvizsgálták, hogy a belföldi értékesítés kellőképpen reprezentatívnak tekinthető-e az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában. Egy adott magnezittégla-típus belföldi értékesítését akkor tekintették kellőképpen reprezentatívnak, ha e termék teljes belföldi értékesítési volumene a Közösségbe exportált összehasonlítható magnezittégla-típus teljes értékesítési volumenének 5 %-a vagy annál több volt a VI alatt. |
| --- | --- |

(48)

Minden olyan típus tekintetében, amelyet a hazai piacon értékesítettek és közvetlenül összehasonlíthatónak tekintettek a közösségi értékesítésre exportált magnezittégla-típussal, megvizsgálták, hogy a belföldi értékesítés kellőképpen reprezentatívnak tekinthető-e az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában. Egy adott magnezittégla-típus belföldi értékesítését akkor tekintették kellőképpen reprezentatívnak, ha e termék teljes belföldi értékesítési volumene a Közösségbe exportált összehasonlítható magnezittégla-típus teljes értékesítési volumenének 5 %-a vagy annál több volt a VI alatt.

| (49) | Ezen elemzés eredményei szerint az összességében reprezentatív mennyiségben értékesítő exportáló termelő csak néhány terméktípus tekintetében végzett reprezentatív belföldi értékesítést. |
| --- | --- |

(49)

Ezen elemzés eredményei szerint az összességében reprezentatív mennyiségben értékesítő exportáló termelő csak néhány terméktípus tekintetében végzett reprezentatív belföldi értékesítést.

| (50) | A Bizottság ezt követően azt vizsgálta, hogy a belföldön reprezentatív mennyiségben értékesített magnezittégla mindegyik típusának belföldi értékesítése rendes kereskedelmi forgalomban történt értékesítésnek tekinthető-e; e célból meghatározták a szóban forgó magnezittégla-típus független fogyasztóknak történő nyereséges értékesítésének arányát. |
| --- | --- |

(50)

A Bizottság ezt követően azt vizsgálta, hogy a belföldön reprezentatív mennyiségben értékesített magnezittégla mindegyik típusának belföldi értékesítése rendes kereskedelmi forgalomban történt értékesítésnek tekinthető-e; e célból meghatározták a szóban forgó magnezittégla-típus független fogyasztóknak történő nyereséges értékesítésének arányát.

| (51) | A belföldi értékesítési ügyleteket akkor tekintették nyereségesnek, ha a meghatározott terméktípus egységára megegyezett a gyártási költségekkel vagy meghaladta azokat. Ezért meghatározták mindegyik, a VI alatt a hazai piacon értékesített típus gyártási költségét. |
| --- | --- |

(51)

A belföldi értékesítési ügyleteket akkor tekintették nyereségesnek, ha a meghatározott terméktípus egységára megegyezett a gyártási költségekkel vagy meghaladta azokat. Ezért meghatározták mindegyik, a VI alatt a hazai piacon értékesített típus gyártási költségét.

| (52) | Az 50 és 51 preambulumbekezdésben említettek szerint a szóban forgó terméktípus tekintetében meghatározták a hazai piacon a független fogyasztóknak történő nyereséges értékesítések arányát. Azokban az esetekben, amikor egy meghatározott magnezittégla-típus értékesítési volumene – a kiszámított gyártási költségnek megfelelő vagy azt meghaladó nettó értékesítési áron értékesítve – e típus teljes értékesítési volumenének legalább 80 %-a volt, és e típus súlyozott átlagára megegyezett a gyártási költségekkel, vagy meghaladta azokat, akkor a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján határozták meg, amelyet a típus VI alatti összes belföldi értékesítése árának súlyozott átlagaként számítottak ki, függetlenül attól, hogy ezek az értékesítések nyereségesek voltak-e vagy sem. Azokban az esetekben, amikor egy magnezittégla-típus nyereséges értékesítésének volumene nem érte el teljes értékesítési volumen 80 %-át, illetve az adott típus súlyozott átlagára alacsonyabb volt a gyártási költségeknél, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján határozták meg, amelyet e típus kizárólag nyereséges értékesítésének súlyozott átlagaként számítottak ki, feltéve hogy ezek az értékesítések e típus teljes értékesítési volumenének legalább 10 %-át tették ki. |
| --- | --- |

(52)

Az 50 és 51 preambulumbekezdésben említettek szerint a szóban forgó terméktípus tekintetében meghatározták a hazai piacon a független fogyasztóknak történő nyereséges értékesítések arányát. Azokban az esetekben, amikor egy meghatározott magnezittégla-típus értékesítési volumene – a kiszámított gyártási költségnek megfelelő vagy azt meghaladó nettó értékesítési áron értékesítve – e típus teljes értékesítési volumenének legalább 80 %-a volt, és e típus súlyozott átlagára megegyezett a gyártási költségekkel, vagy meghaladta azokat, akkor a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján határozták meg, amelyet a típus VI alatti összes belföldi értékesítése árának súlyozott átlagaként számítottak ki, függetlenül attól, hogy ezek az értékesítések nyereségesek voltak-e vagy sem. Azokban az esetekben, amikor egy magnezittégla-típus nyereséges értékesítésének volumene nem érte el teljes értékesítési volumen 80 %-át, illetve az adott típus súlyozott átlagára alacsonyabb volt a gyártási költségeknél, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján határozták meg, amelyet e típus kizárólag nyereséges értékesítésének súlyozott átlagaként számítottak ki, feltéve hogy ezek az értékesítések e típus teljes értékesítési volumenének legalább 10 %-át tették ki.

| (53) | Azokban az esetekben, amikor a magnezittéglák bármelyik típusának nyereséges értékesítése nem érte el az adott típus teljes értékesítési volumenének 10 %-át, úgy ítélték meg, hogy ezt az adott típust elégtelen mennyiségben értékesítették ahhoz, hogy a belföldi ár tekintetében megfelelő alapot szolgáltasson a rendes érték megállapításához. |
| --- | --- |

(53)

Azokban az esetekben, amikor a magnezittéglák bármelyik típusának nyereséges értékesítése nem érte el az adott típus teljes értékesítési volumenének 10 %-át, úgy ítélték meg, hogy ezt az adott típust elégtelen mennyiségben értékesítették ahhoz, hogy a belföldi ár tekintetében megfelelő alapot szolgáltasson a rendes érték megállapításához.

| (54) | A fenti elemzés eredményeképpen megállapították, hogy bizonyos terméktípusokat rendes kereskedelmi forgalomban értékesítettek. |
| --- | --- |

(54)

A fenti elemzés eredményeképpen megállapították, hogy bizonyos terméktípusokat rendes kereskedelmi forgalomban értékesítettek.

| (55) | Minden olyan terméktípusnál, amelyet vagy nem reprezentatív mennyiségben értékesítettek, vagy pedig az 52 és 53 preambulumbekezdésben említettek szerint az ár miatt nem rendes kereskedelmi forgalomban értékesítettek, a szóban forgó exportáló termelő által alkalmazott belföldi árat nem lehetett felhasználni a rendes érték megállapításához, és ezért más módszert kellett alkalmazni. |
| --- | --- |

(55)

Minden olyan terméktípusnál, amelyet vagy nem reprezentatív mennyiségben értékesítettek, vagy pedig az 52 és 53 preambulumbekezdésben említettek szerint az ár miatt nem rendes kereskedelmi forgalomban értékesítettek, a szóban forgó exportáló termelő által alkalmazott belföldi árat nem lehetett felhasználni a rendes érték megállapításához, és ezért más módszert kellett alkalmazni.

| (56) | Ahol egy exportáló termelő által értékesített adott típus belföldi árát nem lehetett felhasználni, a számtanilag képzett rendes értéket kell kiszámítani a szóban forgó termelő költségeinek alapul vételével. Következésképpen az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban a rendes értéket úgy számították ki, hogy az exportált típus (szükség esetén kiigazított) gyártási költségeihez hozzáadtak egy ésszerű összeget, amely tartalmazta az értékesítési, általános és igazgatási költségeket (a továbbiakban: „SG&A-költségek”), valamint egy ésszerű haszonkulcsot. E célból a Bizottság megvizsgálta, hogy a felmerült SG&A-költségek és a hazai piacon realizált nyereség megbízható adatnak minősülnek-e. |
| --- | --- |

(56)

Ahol egy exportáló termelő által értékesített adott típus belföldi árát nem lehetett felhasználni, a számtanilag képzett rendes értéket kell kiszámítani a szóban forgó termelő költségeinek alapul vételével. Következésképpen az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban a rendes értéket úgy számították ki, hogy az exportált típus (szükség esetén kiigazított) gyártási költségeihez hozzáadtak egy ésszerű összeget, amely tartalmazta az értékesítési, általános és igazgatási költségeket (a továbbiakban: „SG&A-költségek”), valamint egy ésszerű haszonkulcsot. E célból a Bizottság megvizsgálta, hogy a felmerült SG&A-költségek és a hazai piacon realizált nyereség megbízható adatnak minősülnek-e.

| (57) | A tényleges belföldi SG&A-költségeket abban az esetben tekintették megbízhatónak, ha az érintett vállalat teljes belföldi értékesítési volumene a Közösségben történő exportértékesítés volumenéhez viszonyítva reprezentatív volt. A belföldi értékesítés haszonkulcsát azon típusok belföldi értékesítése alapján határozták meg, amelyeket rendes kereskedelmi forgalomban adtak el. E célból a 45, 48, 52 és 53 preambulumbekezdésben meghatározott módszert alkalmazták. Az egyik vállalat tekintetében annak saját SG&A-költségeit és elért nyereségét vették figyelembe, mivel teljesítette a fent említett kritériumokat. |
| --- | --- |

(57)

A tényleges belföldi SG&A-költségeket abban az esetben tekintették megbízhatónak, ha az érintett vállalat teljes belföldi értékesítési volumene a Közösségben történő exportértékesítés volumenéhez viszonyítva reprezentatív volt. A belföldi értékesítés haszonkulcsát azon típusok belföldi értékesítése alapján határozták meg, amelyeket rendes kereskedelmi forgalomban adtak el. E célból a 45, 48, 52 és 53 preambulumbekezdésben meghatározott módszert alkalmazták. Az egyik vállalat tekintetében annak saját SG&A-költségeit és elért nyereségét vették figyelembe, mivel teljesítette a fent említett kritériumokat.

| (58) | A másik vállalat tekintetében, amelynek belföldi értékesítései nem voltak elégségesek, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja alapján határozták meg. Megállapították, hogy a PGE-ben részesülő másik vállalat, amely néhány típus tekintetében reprezentatív belföldi értékesítést bonyolított le, annyira eltérő költségszerkezettel rendelkezett, hogy az ebben az esetben nem nyújtott ésszerű alapot a rendes érték megállapításához. Azonban annak a vállalatnak a költségei, melynek nem voltak reprezentatív belföldi értékesítései, megbízható adatnak bizonyultak, és a rendes értéket a vállalat adatai alapján számították ki, mivel azok összhangban voltak ugyanazon termék származási országbeli exportőreinek vagy termelőinek adataival. |
| --- | --- |

(58)

A másik vállalat tekintetében, amelynek belföldi értékesítései nem voltak elégségesek, a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6) bekezdésének c) pontja alapján határozták meg. Megállapították, hogy a PGE-ben részesülő másik vállalat, amely néhány típus tekintetében reprezentatív belföldi értékesítést bonyolított le, annyira eltérő költségszerkezettel rendelkezett, hogy az ebben az esetben nem nyújtott ésszerű alapot a rendes érték megállapításához. Azonban annak a vállalatnak a költségei, melynek nem voltak reprezentatív belföldi értékesítései, megbízható adatnak bizonyultak, és a rendes értéket a vállalat adatai alapján számították ki, mivel azok összhangban voltak ugyanazon termék származási országbeli exportőreinek vagy termelőinek adataival.

4.   Exportárak

| (59) | A PGE-ben vagy EE-ben részesülő exportőrök valamennyi Közösségbe irányuló exportértékesítését vagy közösségi kapcsolt vállalkozásokon és Közösségen kívüli kapcsolt vállalkozásokon, vagy pedig olyan vállalatokon keresztül bonyolították le, amelyek ugyan nem álltak kapcsolatban az exportáló termelőkkel, azonban szorosan együttműködtek velük, sőt akár kizárólagos kereskedelmi szerződést is kötöttek velük. Azokban az esetekben, amikor a kivitelt kapcsolt vállalkozásokon keresztül bonyolították le, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése alapján számították ki. Minden olyan esetben, amikor az érintett terméket független fogyasztóknak exportálták a Közösségben, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban állapították meg, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján. |
| --- | --- |

(59)

A PGE-ben vagy EE-ben részesülő exportőrök valamennyi Közösségbe irányuló exportértékesítését vagy közösségi kapcsolt vállalkozásokon és Közösségen kívüli kapcsolt vállalkozásokon, vagy pedig olyan vállalatokon keresztül bonyolították le, amelyek ugyan nem álltak kapcsolatban az exportáló termelőkkel, azonban szorosan együttműködtek velük, sőt akár kizárólagos kereskedelmi szerződést is kötöttek velük. Azokban az esetekben, amikor a kivitelt kapcsolt vállalkozásokon keresztül bonyolították le, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése alapján számították ki. Minden olyan esetben, amikor az érintett terméket független fogyasztóknak exportálták a Közösségben, az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban állapították meg, azaz a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján.

| (60) | Az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban kiigazítást végeztek a behozatal és az említett importőr általi viszonteladás között felmerülő összes költség, ideértve az SG&A-költségeket is, és egy ésszerű haszonkulcs tekintetében. Ebben az esetben az együttműködő független importőrök által realizált tényleges haszonkulcsot megfelelő alapnak tekintették. |
| --- | --- |

(60)

Az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban kiigazítást végeztek a behozatal és az említett importőr általi viszonteladás között felmerülő összes költség, ideértve az SG&A-költségeket is, és egy ésszerű haszonkulcs tekintetében. Ebben az esetben az együttműködő független importőrök által realizált tényleges haszonkulcsot megfelelő alapnak tekintették.

5.   Összehasonlítás

| (61) | A rendes értéket és az exportárakat exgyárparitáson, azonos kereskedelmi szinten hasonlították össze. A rendes érték és az exportárak tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek állítólag és kimutatottan is befolyásolták az árkakat, valamint azok összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

(61)

A rendes értéket és az exportárakat exgyárparitáson, azonos kereskedelmi szinten hasonlították össze. A rendes érték és az exportárak tisztességes összehasonlítása érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek állítólag és kimutatottan is befolyásolták az árkakat, valamint azok összehasonlíthatóságát.

| (62) | Ennek alapján figyelembe vették a szállítási, biztosítási, kezelési és rakodási költségeket, a járulékos költségeket, a hitelköltségeket, a jutalékokat, az importterheket és az értékesítés után felmerülő költségeket (jótállás/garancia). |
| --- | --- |

(62)

Ennek alapján figyelembe vették a szállítási, biztosítási, kezelési és rakodási költségeket, a járulékos költségeket, a hitelköltségeket, a jutalékokat, az importterheket és az értékesítés után felmerülő költségeket (jótállás/garancia).

6.   Dömpingkülönbözet

6.1.   PGE-ben/EE-ben részesülő exportáló termelők tekintetében

| (63) | A PGE-ben részesülő két vállalat tekintetében az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésében előírtak szerint összehasonlították a Közösségbe exportált érintett termék minden egyes típusának súlyozott átlagos rendes értékét az érintett termék megfelelő típusának súlyozott átlagos exportárával. |
| --- | --- |

(63)

A PGE-ben részesülő két vállalat tekintetében az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésében előírtak szerint összehasonlították a Közösségbe exportált érintett termék minden egyes típusának súlyozott átlagos rendes értékét az érintett termék megfelelő típusának súlyozott átlagos exportárával.

| (64) | Az egyedi elbírálásban részesülő négy vállalat tekintetében az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésében előírtak szerint összehasonlították a Közösségbe exportált érintett termék minden egyes típusának a hasonló országra megállapított súlyozott átlagos rendes értékét a Közösségbe exportált megfelelő típus súlyozott átlagos exportárával. |
| --- | --- |

(64)

Az egyedi elbírálásban részesülő négy vállalat tekintetében az alaprendelet 2. cikkének (11) bekezdésében előírtak szerint összehasonlították a Közösségbe exportált érintett termék minden egyes típusának a hasonló országra megállapított súlyozott átlagos rendes értékét a Közösségbe exportált megfelelő típus súlyozott átlagos exportárával.

| (65) | A vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett lehetséges súlyozott átlagos dömpingkülönbözet az alábbiak szerint alakul:












  — | Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd |
| --- | --- | --- |

(65)

A vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett lehetséges súlyozott átlagos dömpingkülönbözet az alábbiak szerint alakul:

—

Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd

11,2 %

| — | Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd

34,1 %

| — | Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd

55,7 %

| — | Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd

55,7 %

| — | Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd

99,9 %

| — | Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd

41,4 %.

6.2.   Az összes többi exportáló termelő tekintetében

| (66) | Az összes többi KNK-beli exportőrre alkalmazandó dömpingkülönbözet kiszámítása érdekében a Bizottság először az együttműködés mértékét határozta meg. A 80 preambulumbekezdésben meghatározott módszer szerint összehasonlították a KNK-ból származó érintett termék teljes behozatalát – amit az Eurostat adatai alapján számítottak ki – a KNK-beli exportőröktől a kérdőívekre kapott tényleges válaszokkal. Ennek alapján megállapították, hogy az együttműködés foka alacsony volt. |
| --- | --- |

(66)

Az összes többi KNK-beli exportőrre alkalmazandó dömpingkülönbözet kiszámítása érdekében a Bizottság először az együttműködés mértékét határozta meg. A 80 preambulumbekezdésben meghatározott módszer szerint összehasonlították a KNK-ból származó érintett termék teljes behozatalát – amit az Eurostat adatai alapján számítottak ki – a KNK-beli exportőröktől a kérdőívekre kapott tényleges válaszokkal. Ennek alapján megállapították, hogy az együttműködés foka alacsony volt.

| (67) | A csekély mértékű együttműködés miatt az összes többi KNK-beli exportőrre alkalmazandó dömpingkülönbözetet az együttműködő exportáló termelőkre kiszámított legmagasabb dömpingkülönbözet szintjén, azaz a vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-ár 99,9 %-ában rögzítették. Mindazonáltal megállapították, hogy az országos dömpingkülönbözet meghaladja a maradvány kárkülönbözetet. |
| --- | --- |

(67)

A csekély mértékű együttműködés miatt az összes többi KNK-beli exportőrre alkalmazandó dömpingkülönbözetet az együttműködő exportáló termelőkre kiszámított legmagasabb dömpingkülönbözet szintjén, azaz a vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-ár 99,9 %-ában rögzítették. Mindazonáltal megállapították, hogy az országos dömpingkülönbözet meghaladja a maradvány kárkülönbözetet.

C.   KÁR

1.   Közösségi termelés

| (68) | A jelenlegi vizsgálat során megállapították, hogy a következő vállalatok gyártanak magnezittéglát:






  — | két panaszos közösségi termelő és két másik termelő, akik teljes mértékben együttműködtek a Bizottsággal a vizsgálat során (az RHI, az LWB, a Refractarios Burceña S.L. és a Ceramica Del Nalon S.A.), |
| --- | --- | --- |

(68)

A jelenlegi vizsgálat során megállapították, hogy a következő vállalatok gyártanak magnezittéglát:

—

két panaszos közösségi termelő és két másik termelő, akik teljes mértékben együttműködtek a Bizottsággal a vizsgálat során (az RHI, az LWB, a Refractarios Burceña S.L. és a Ceramica Del Nalon S.A.),

| — | egy termelő, aki részletes választ adott a kérdőívre, de ellenezte az eljárást (Refratechnik), |
| --- | --- |

—

egy termelő, aki részletes választ adott a kérdőívre, de ellenezte az eljárást (Refratechnik),

| — | hét másik termelő és az Assopiatrelle (Tűzálló Anyagok Gyártóinak Olaszországi Szövetsége, amelynek termelése 64 000 tonna), akik támogatták a közösségi gazdasági ágazatot, de nem adtak részletes választ a kérdőívre. Egy további termelő levélben válaszolt, de nem jelezte sem támogatását, sem ellenvetéseit. |
| --- | --- |

—

hét másik termelő és az Assopiatrelle (Tűzálló Anyagok Gyártóinak Olaszországi Szövetsége, amelynek termelése 64 000 tonna), akik támogatták a közösségi gazdasági ágazatot, de nem adtak részletes választ a kérdőívre. Egy további termelő levélben válaszolt, de nem jelezte sem támogatását, sem ellenvetéseit.

2.   A közösségi gazdasági ágazat meghatározása

2.1.   A KNK-val kapcsolatban álló termelők és/vagy az érintett terméket a KNK-ból importáló termelők

| (69) | Megállapították, hogy a Közösségben két együttműködő termelő, az RHI és a Refratechnik szintén importálta az érintett terméket a KNK-ból. Ezért megvizsgálták, hogy az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint ki kell-e zárni ezeket a vállalatokat a közösségi gazdasági ágazat meghatározásából. |
| --- | --- |

(69)

Megállapították, hogy a Közösségben két együttműködő termelő, az RHI és a Refratechnik szintén importálta az érintett terméket a KNK-ból. Ezért megvizsgálták, hogy az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint ki kell-e zárni ezeket a vállalatokat a közösségi gazdasági ágazat meghatározásából.

2.1.1.   RHI

| (70) | Az RHI egyrészt termel a Közösségben, de egy KNK-beli kapcsolt közös vállalattól, az RHI Liaoningtól importálja is az érintett terméket. Megállapították, hogy az RHI közösségi piaci értékesítésének túlnyomó részét a Közösségben gyártották a VI alatt, és csak egy kisebb részt gyártottak a KNK-ban. Ez az arány alacsony, hiszen az RHI KNK-beli termelését főként a gyorsan növekvő ázsiai piacra szánták. Az RHI egyben a legnagyobb közösségi termelő, és központja, az R&D Központ, valamint legnagyobb termelőüzemei is a Közösségben vannak. Ezért úgy ítélték meg, hogy az érintett termékkel kapcsolatos alapvető üzleti tevékenységét az RHI a Közösségben folytatja. |
| --- | --- |

(70)

Az RHI egyrészt termel a Közösségben, de egy KNK-beli kapcsolt közös vállalattól, az RHI Liaoningtól importálja is az érintett terméket. Megállapították, hogy az RHI közösségi piaci értékesítésének túlnyomó részét a Közösségben gyártották a VI alatt, és csak egy kisebb részt gyártottak a KNK-ban. Ez az arány alacsony, hiszen az RHI KNK-beli termelését főként a gyorsan növekvő ázsiai piacra szánták. Az RHI egyben a legnagyobb közösségi termelő, és központja, az R&D Központ, valamint legnagyobb termelőüzemei is a Közösségben vannak. Ezért úgy ítélték meg, hogy az érintett termékkel kapcsolatos alapvető üzleti tevékenységét az RHI a Közösségben folytatja.

| (71) | Azt is megvizsgálták, hogy milyen hatást gyakorolt a behozott mennyiség értékesítése a vállalat teljes közösségi értékesítésére. Megállapították, hogy ami a jövedelmezőséget illeti, a behozott termékek viszonteladása nem járt jelentős előnnyel az RHI számára. Erre a következtetésre az együttműködő közösségi termelők jövedelmezőségi rátáinak összehasonlításán keresztül jutottak. |
| --- | --- |

(71)

Azt is megvizsgálták, hogy milyen hatást gyakorolt a behozott mennyiség értékesítése a vállalat teljes közösségi értékesítésére. Megállapították, hogy ami a jövedelmezőséget illeti, a behozott termékek viszonteladása nem járt jelentős előnnyel az RHI számára. Erre a következtetésre az együttműködő közösségi termelők jövedelmezőségi rátáinak összehasonlításán keresztül jutottak.

| (72) | Figyelembe véve a behozatal csekély arányát és azt, hogy e behozatal nem gyakorolt lényegesebb előnyös hatást a teljes közösségi értékesítés jövedelmezőségére, megállapították, hogy e vállalat nem élvezett védelmet a káros dömping negatív következményeivel szemben. Ezért úgy ítélték meg, hogy RHI kizárása a közösségi gazdasági ágazat meghatározásából nem indokolt. |
| --- | --- |

(72)

Figyelembe véve a behozatal csekély arányát és azt, hogy e behozatal nem gyakorolt lényegesebb előnyös hatást a teljes közösségi értékesítés jövedelmezőségére, megállapították, hogy e vállalat nem élvezett védelmet a káros dömping negatív következményeivel szemben. Ezért úgy ítélték meg, hogy RHI kizárása a közösségi gazdasági ágazat meghatározásából nem indokolt.

2.1.2.   Refratechnik

| (73) | A Refratechnik szintén termel a Közösségben, és importálja is az érintett terméket a KNK-beli termelőktől. Megállapították, hogy a VI alatt a Refratechnik közösségi piaci értékesítésének csaknem felét a KNK-ban gyártották. Azt is megállapították, hogy üzleti tevékenységük bővítését főként a KNK-ból származó megnövekedett behozatalon keresztül valósították meg. Ezért úgy ítélték meg, hogy a Refratechnik alapvető üzleti tevékenységét nem csak a Közösségben, hanem a KNK-ban is folytatja. |
| --- | --- |

(73)

A Refratechnik szintén termel a Közösségben, és importálja is az érintett terméket a KNK-beli termelőktől. Megállapították, hogy a VI alatt a Refratechnik közösségi piaci értékesítésének csaknem felét a KNK-ban gyártották. Azt is megállapították, hogy üzleti tevékenységük bővítését főként a KNK-ból származó megnövekedett behozatalon keresztül valósították meg. Ezért úgy ítélték meg, hogy a Refratechnik alapvető üzleti tevékenységét nem csak a Közösségben, hanem a KNK-ban is folytatja.

| (74) | Azt is megvizsgálták, hogy milyen hatást gyakorolt a behozott mennyiség értékesítése a vállalat teljes közösségi értékesítésére. Megállapították, hogy az RHI-val ellentétben a Refratechnik jelentős előnyre tett szert a behozott termékek viszonteladásával. |
| --- | --- |

(74)

Azt is megvizsgálták, hogy milyen hatást gyakorolt a behozott mennyiség értékesítése a vállalat teljes közösségi értékesítésére. Megállapították, hogy az RHI-val ellentétben a Refratechnik jelentős előnyre tett szert a behozott termékek viszonteladásával.

| (75) | Figyelembe véve a behozott termékeknek a teljes közösségi értékesítési volumenhez viszonyított magas arányát, és azt a tényt, hogy a vállalat alapvető üzleti tevékenysége láthatóan fokozatosan áttevődik a KNK-ba, továbbá hogy a Refratechniknek egyértelműen előnye származott a dömpingbehozatalból, úgy ítélték meg, hogy a Refratechniket az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint ki kell zárni a közösségi gazdasági ágazatból, és egyéb „piaci szereplőnek” kell tekinteni |
| --- | --- |

(75)

Figyelembe véve a behozott termékeknek a teljes közösségi értékesítési volumenhez viszonyított magas arányát, és azt a tényt, hogy a vállalat alapvető üzleti tevékenysége láthatóan fokozatosan áttevődik a KNK-ba, továbbá hogy a Refratechniknek egyértelműen előnye származott a dömpingbehozatalból, úgy ítélték meg, hogy a Refratechniket az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint ki kell zárni a közösségi gazdasági ágazatból, és egyéb „piaci szereplőnek” kell tekinteni

2.2.   Közösségi gazdasági ágazat

| (76) | A vizsgálat során teljes mértékben együttműködő négy közösségi termelő termelése, ideértve az RHI-t, de kizárva a Refratechniket, 233 732 tonna volt a vizsgálati időszakban. Ez a közösségi össztermelés 53 %-át teszi ki, így az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében ezek a vállalatok alkotják a közösségi gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(76)

A vizsgálat során teljes mértékben együttműködő négy közösségi termelő termelése, ideértve az RHI-t, de kizárva a Refratechniket, 233 732 tonna volt a vizsgálati időszakban. Ez a közösségi össztermelés 53 %-át teszi ki, így az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében ezek a vállalatok alkotják a közösségi gazdasági ágazatot.

| (77) | A vizsgálat megállapította, hogy a magnezittégla-gyártó iparban nem volt jellemző az érintett termék saját felhasználása. Azonban néhány acélipari vállalat gyártott saját felhasználásra magnezittéglát. Ez a mennyiség a tűzálló anyagok közösségi termelői által gyártott mennyiséghez képest kevés. Mivel ezt a termelést acélipari felhasználásra szánják, és egyik acélipari vállalat sem működött együtt magnezittégla-gyártóként (jóllehet többen kaptak kérdőívet), a termelésnek ez a része láthatóan nincs jelentős hatással a közösségi gazdasági ágazatra. |
| --- | --- |

(77)

A vizsgálat megállapította, hogy a magnezittégla-gyártó iparban nem volt jellemző az érintett termék saját felhasználása. Azonban néhány acélipari vállalat gyártott saját felhasználásra magnezittéglát. Ez a mennyiség a tűzálló anyagok közösségi termelői által gyártott mennyiséghez képest kevés. Mivel ezt a termelést acélipari felhasználásra szánják, és egyik acélipari vállalat sem működött együtt magnezittégla-gyártóként (jóllehet többen kaptak kérdőívet), a termelésnek ez a része láthatóan nincs jelentős hatással a közösségi gazdasági ágazatra.

| (78) | Mivel a közösségi gazdasági ágazat négy vállalatból állt, és ebből kettő a gyártott mennyiség 2 %-át termelte, a közösségi gazdasági ágazat alábbi adatai azok bizalmas jellege miatt indexelt formában kerülnek bemutatásra. |
| --- | --- |

(78)

Mivel a közösségi gazdasági ágazat négy vállalatból állt, és ebből kettő a gyártott mennyiség 2 %-át termelte, a közösségi gazdasági ágazat alábbi adatai azok bizalmas jellege miatt indexelt formában kerülnek bemutatásra.

3.   Közösségi fogyasztás

| (79) | A fogyasztást a közösségi gazdasági ágazat által a bevett ipari gyakorlat szerint benyújtott szokásos ágazati becslések alapján állapították meg. Ezeket az adatokat az acélgyártási jelentések alapján számították ki (forrás: Nemzetközi Vas- és Acélipari Intézet – IISI), a gyártott acél tonnájaként elosztva az érintett termék ismert átlagos felhasználásával. |
| --- | --- |

(79)

A fogyasztást a közösségi gazdasági ágazat által a bevett ipari gyakorlat szerint benyújtott szokásos ágazati becslések alapján állapították meg. Ezeket az adatokat az acélgyártási jelentések alapján számították ki (forrás: Nemzetközi Vas- és Acélipari Intézet – IISI), a gyártott acél tonnájaként elosztva az érintett termék ismert átlagos felhasználásával.

| (80) | A megfelelő KN-kódok (6815 91 00, 6815 99 10, 6815 10 10, 6815 99 90, 6902 10 00 és 6903 90 20) alatt behozott mennyiségekre vonatkozó Eurostat-adatokat használták fel a behozatalra vonatkozó adatok forrásaként. Ezekből a számokból valamennyit levontak, hogy kizárják azokat a termékeket, amelyek az áraik alapján nyilvánvalóan nem érintett termékek. Ezt a csökkentett nettó mennyiséget (amely az összes országra nézve 73 291 tonna, a KNK tekintetében pedig 59 831 tonna) összehasonlították a kínai együttműködő exportáló termelők által jelentett behozatali volumennel (körülbelül 42 000 tonna). Figyelembe véve, hogy i. körülbelül 13 500 tonnát nem a KNK-ból, hanem egyéb országokból hoztak be; ii. továbbá hogy a közösségi importőrök és felhasználók adatai arra mutattak rá, hogy a nem együttműködő KNK-beli exportőrök is végeztek behozatalt; valamint iii. hogy számos más KNK-beli exportáló termelő kapott kérdőívet, de nem működött együtt, úgy ítélték meg, hogy az Eurostat adatai alapján lehet pontosan értékelni a behozatal volumenét. Ezenkívül egy kínai kereskedelmi szaklap (China Metallurgical News, 2004. január 4.) arról számolt be, hogy 2003-ban 80 000 tonnányi mennyiséget exportáltak Európába, ami szintén arra enged következtetni, hogy az Eurostat VI-re vonatkozó fenti adatai (59 831) semmiképpen sem túlzóak. |
| --- | --- |

(80)

A megfelelő KN-kódok (6815 91 00, 6815 99 10, 6815 10 10, 6815 99 90, 6902 10 00 és 6903 90 20) alatt behozott mennyiségekre vonatkozó Eurostat-adatokat használták fel a behozatalra vonatkozó adatok forrásaként. Ezekből a számokból valamennyit levontak, hogy kizárják azokat a termékeket, amelyek az áraik alapján nyilvánvalóan nem érintett termékek. Ezt a csökkentett nettó mennyiséget (amely az összes országra nézve 73 291 tonna, a KNK tekintetében pedig 59 831 tonna) összehasonlították a kínai együttműködő exportáló termelők által jelentett behozatali volumennel (körülbelül 42 000 tonna). Figyelembe véve, hogy i. körülbelül 13 500 tonnát nem a KNK-ból, hanem egyéb országokból hoztak be; ii. továbbá hogy a közösségi importőrök és felhasználók adatai arra mutattak rá, hogy a nem együttműködő KNK-beli exportőrök is végeztek behozatalt; valamint iii. hogy számos más KNK-beli exportáló termelő kapott kérdőívet, de nem működött együtt, úgy ítélték meg, hogy az Eurostat adatai alapján lehet pontosan értékelni a behozatal volumenét. Ezenkívül egy kínai kereskedelmi szaklap (China Metallurgical News, 2004. január 4.) arról számolt be, hogy 2003-ban 80 000 tonnányi mennyiséget exportáltak Európába, ami szintén arra enged következtetni, hogy az Eurostat VI-re vonatkozó fenti adatai (59 831) semmiképpen sem túlzóak.

| (81) | A közösségi gazdasági ágazat közösségi piaci értékesítését az öt együttműködő közösségi termelő által (beleértve a Refratechniket is) a kérdőívekre adott ellenőrzött válaszok alapján állapították meg. Ezt az egyenleget (azaz a fogyasztás mínusz behozott termékek, mínusz a közösségi gazdasági ágazat értékesítési volumene) tekintették a nem együttműködő közösségi termelők értékesítési volumenének. |
| --- | --- |

(81)

A közösségi gazdasági ágazat közösségi piaci értékesítését az öt együttműködő közösségi termelő által (beleértve a Refratechniket is) a kérdőívekre adott ellenőrzött válaszok alapján állapították meg. Ezt az egyenleget (azaz a fogyasztás mínusz behozott termékek, mínusz a közösségi gazdasági ágazat értékesítési volumene) tekintették a nem együttműködő közösségi termelők értékesítési volumenének.

| (82) | E fogyasztás alapján, amelyet a következő táblázat mutat be, látható, hogy az érintett termék iránti közösségi kereslet állandó volt a bázisidőszakban. | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Közösségi fogyasztás | 399 563 | 397 203 | 401 499 | 400 638 |
| 2001-es index = 100 | 100 | 99 | 100 | 100 |

(82)

E fogyasztás alapján, amelyet a következő táblázat mutat be, látható, hogy az érintett termék iránti közösségi kereslet állandó volt a bázisidőszakban.

2001

2002

2003

VI

Közösségi fogyasztás

399 563

397 203

401 499

400 638

2001-es index = 100

100

99

100

100

4.   Az érintett országból a Közösségbe irányuló behozatal

4.1.   Az érintett behozatal piaci részesedése

| (83) | Az érintett országból származó behozatal a mennyiséget és a piaci részesedést tekintve a következőképpen alakult:









  Behozatal volumene | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KNK | 23 980 | 44 542 | 54 181 | 59 831 |
| 2001-es index = 100 | 100 | 186 | 226 | 250 |

(83)

Az érintett országból származó behozatal a mennyiséget és a piaci részesedést tekintve a következőképpen alakult:

Behozatal volumene

2001

2002

2003

VI

KNK

23 980

44 542

54 181

59 831

2001-es index = 100

100

186

226

250

| Behozatal piaci részesedése | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| KNK | 6,0 % | 11,2 % | 13,5 % | 14,9 % |

Behozatal piaci részesedése

2001

2002

2003

VI

KNK

6,0 %

11,2 %

13,5 %

14,9 %

| (84) | Míg a magnezittégla-fogyasztás állandó volt a bázisidőszakban, az érintett országból származó behozatal ugyanebben az időszakban megközelítőleg 150 %-kal emelkedett. Ennek következtében a KNK piaci részesedése több mint kétszeresére, 6,0 %-ról 14,9 %-ra nőtt a bázisidőszakban. |
| --- | --- |

(84)

Míg a magnezittégla-fogyasztás állandó volt a bázisidőszakban, az érintett országból származó behozatal ugyanebben az időszakban megközelítőleg 150 %-kal emelkedett. Ennek következtében a KNK piaci részesedése több mint kétszeresére, 6,0 %-ról 14,9 %-ra nőtt a bázisidőszakban.

4.2.   A behozott termékek ára és áralákínálás

| (85) | A fenti táblázat a KNK-ból érkező behozatal átlagárának alakulását mutatja be. A bázisidőszak során az árak 22 %-kal csökkentek. |
| --- | --- |

(85)

A fenti táblázat a KNK-ból érkező behozatal átlagárának alakulását mutatja be. A bázisidőszak során az árak 22 %-kal csökkentek.

| (86) | Összehasonlították a VI alatti közösségi piaci értékesítési árakat a közösségi gazdasági ágazat árai és az exportáló termelők által az érintett országban alkalmazott árak tekintetében. Az összehasonlítást az árengedmények és mennyiségi kedvezmények levonása után végezték el. A közösségi gazdasági ágazat árait gyártelepi árra, a behozott termékek árát pedig közösségi határparitáson számított CIF-árra igazították ki. |
| --- | --- |

(86)

Összehasonlították a VI alatti közösségi piaci értékesítési árakat a közösségi gazdasági ágazat árai és az exportáló termelők által az érintett országban alkalmazott árak tekintetében. Az összehasonlítást az árengedmények és mennyiségi kedvezmények levonása után végezték el. A közösségi gazdasági ágazat árait gyártelepi árra, a behozott termékek árát pedig közösségi határparitáson számított CIF-árra igazították ki.

| (87) | Az összehasonlítás kimutatta, hogy a VI alatt az érintett termék behozatalát a közösségi gazdasági ágazat áraihoz képest alákínált áron értékesítették a Közösségben; az alákínálás mértéke a közösségi gazdasági ágazat árainak százalékában kifejezve 16,6 %. Az áralákínálás mértékéből és a közösségi gazdasági ágazat árainak fentiekben bemutatott alakulásából egyértelmű, hogy már rendkívül nyomott árak jellemezték a piacot. |
| --- | --- |

(87)

Az összehasonlítás kimutatta, hogy a VI alatt az érintett termék behozatalát a közösségi gazdasági ágazat áraihoz képest alákínált áron értékesítették a Közösségben; az alákínálás mértéke a közösségi gazdasági ágazat árainak százalékában kifejezve 16,6 %. Az áralákínálás mértékéből és a közösségi gazdasági ágazat árainak fentiekben bemutatott alakulásából egyértelmű, hogy már rendkívül nyomott árak jellemezték a piacot.

5.   A közösségi gazdasági ágazat helyzete

| (88) | Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban a dömpingbehozatal közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata keretében elvégezték valamennyi gazdasági tényező és mutató értékelését, amely 2001 (bázisév) és a VI között jelentőséggel bírt az ágazat helyzete szempontjából. |
| --- | --- |

(88)

Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban a dömpingbehozatal közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata keretében elvégezték valamennyi gazdasági tényező és mutató értékelését, amely 2001 (bázisév) és a VI között jelentőséggel bírt az ágazat helyzete szempontjából.

| (89) | A közösségi gazdasági ágazatra vonatkozó alábbi adatok a négy együttműködő közösségi termelő összesített adatai. |
| --- | --- |

(89)

A közösségi gazdasági ágazatra vonatkozó alábbi adatok a négy együttműködő közösségi termelő összesített adatai.

5.1.   Termelés, termelőkapacitás és kapacitáskihasználás

| (90) | A termelés, termelőkapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:










  2001-es indexek = 100 | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelés (tonna) | 100 | 88 | 89 | 91 |
| Termelőkapacitás (tonna) | 100 | 90 | 84 | 84 |
| Kapacitáskihasználás (%) | 100 | 98 | 106 | 108 |

(90)

A termelés, termelőkapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:

2001-es indexek = 100

2001

2002

2003

VI

Termelés (tonna)

100

88

89

91

Termelőkapacitás (tonna)

100

90

84

84

Kapacitáskihasználás (%)

100

98

106

108

| (91) | A fenti táblázat alapján látható, hogy a termelés 9 %-kal csökkent a bázisidőszakban. Alacsonyabb költségek elérése érdekében a termelőkapacitást 16 %-kal csökkentették, ami a kapacitáskihasználás 8 %-os növekedéséhez vezetett. |
| --- | --- |

(91)

A fenti táblázat alapján látható, hogy a termelés 9 %-kal csökkent a bázisidőszakban. Alacsonyabb költségek elérése érdekében a termelőkapacitást 16 %-kal csökkentették, ami a kapacitáskihasználás 8 %-os növekedéséhez vezetett.

5.2.   Készletek

| (92) | Az alábbi adatok a készletek mennyiségét szemléltetik az egyes időszakok végén. | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Készletek (tonna) | | | | |
| 2001-es index = 100 | 100 | 109 | 105 | 108 |

(92)

Az alábbi adatok a készletek mennyiségét szemléltetik az egyes időszakok végén.

2001

2002

2003

VI

Készletek (tonna)

2001-es index = 100

100

109

105

108

| (93) | A készletek 8 %-kal nőttek a bázisidőszak alatt. Meg kell jegyezni, hogy a közösségi gazdasági ágazat általában megrendelésre gyártja az érintett terméket. Következésképpen a közösségi gazdasági ágazat készleteit nem tekintették lényeges tényezőnek a közösségi gazdasági ágazat helyzetének értékelésekor. |
| --- | --- |

(93)

A készletek 8 %-kal nőttek a bázisidőszak alatt. Meg kell jegyezni, hogy a közösségi gazdasági ágazat általában megrendelésre gyártja az érintett terméket. Következésképpen a közösségi gazdasági ágazat készleteit nem tekintették lényeges tényezőnek a közösségi gazdasági ágazat helyzetének értékelésekor.

5.3.   Értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés és átlagos egységárak a Közösségben

| (94) | Az alábbi adatok a közösségi gazdasági ágazat független közösségi fogyasztóknak történő értékesítéseit szemléltetik.










  2001-es indexek = 100 | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen (tonna) | 100 | 97 | 99 | 100 |
| Piaci részesedés | 100 | 97 | 98 | 100 |
| Átlagos értékesítési ár (EUR/tonna) | 100 | 98 | 89 | 89 |

(94)

Az alábbi adatok a közösségi gazdasági ágazat független közösségi fogyasztóknak történő értékesítéseit szemléltetik.

2001-es indexek = 100

2001

2002

2003

VI

Értékesítési volumen (tonna)

100

97

99

100

Piaci részesedés

100

97

98

100

Átlagos értékesítési ár (EUR/tonna)

100

98

89

89

| (95) | A közösségi gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése stabil volt a bázisidőszak alatt. Ezt azonban csak az átlagos értékesítési árak 11 %-os csökkentésével lehetett megvalósítani, amikor dömpingbehozatal érkezett a közösségi piacra. |
| --- | --- |

(95)

A közösségi gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése stabil volt a bázisidőszak alatt. Ezt azonban csak az átlagos értékesítési árak 11 %-os csökkentésével lehetett megvalósítani, amikor dömpingbehozatal érkezett a közösségi piacra.

| (96) | Azt is meg kell említeni, hogy az átlagárak fent említett 11 %-os csökkenése a főbb termékszegmensek árcsökkenésével szemben elhanyagolható. Az érintett terméket az acéliparban használják fel a tartályok három fő típusának, az üstöknek, a konverteredényeknek és az ívkemencéknek a bélésfalazatához. A kínai behozatal kezdetben az alacsony értékű üsttéglák szegmensét látta el. Azonban a bázisidőszak során e behozatal fokozatosan elérte a konverteredények és ívkemencék szegmensét. Növekszik az igény a konverteredények és ívkemencék kihasználtságának maximalizálására, így jobb minőségű és nagyobb költségek mellett előállított téglák szükségesek ahhoz, hogy a bélésfalazat lecseréléséig minél több felfűtést lehessen végrehajtani. A bázisidőszak alatti értékesítés szerkezetének elemzése rámutatott arra, hogy a közösségi gazdasági ágazat inkább a kisebb volumenű, de magasabb értékű szegmens felé mozdult el, hogy így védekezzen a kínai behozatal nyomásával szemben. Ezt szem előtt tartva egyértelmű, hogy egyes terméktípusok átlagára több mint 11 %-kal csökkent. Például a legnagyobb mennyiségben értékesített téglacsoport (9 %-nyi visszamaradó szenet és zsugorított magnézium-oxidot tartalmaz) átlagára 19 %-kal csökkent a bázisidőszak alatt. |
| --- | --- |

(96)

Azt is meg kell említeni, hogy az átlagárak fent említett 11 %-os csökkenése a főbb termékszegmensek árcsökkenésével szemben elhanyagolható. Az érintett terméket az acéliparban használják fel a tartályok három fő típusának, az üstöknek, a konverteredényeknek és az ívkemencéknek a bélésfalazatához. A kínai behozatal kezdetben az alacsony értékű üsttéglák szegmensét látta el. Azonban a bázisidőszak során e behozatal fokozatosan elérte a konverteredények és ívkemencék szegmensét. Növekszik az igény a konverteredények és ívkemencék kihasználtságának maximalizálására, így jobb minőségű és nagyobb költségek mellett előállított téglák szükségesek ahhoz, hogy a bélésfalazat lecseréléséig minél több felfűtést lehessen végrehajtani. A bázisidőszak alatti értékesítés szerkezetének elemzése rámutatott arra, hogy a közösségi gazdasági ágazat inkább a kisebb volumenű, de magasabb értékű szegmens felé mozdult el, hogy így védekezzen a kínai behozatal nyomásával szemben. Ezt szem előtt tartva egyértelmű, hogy egyes terméktípusok átlagára több mint 11 %-kal csökkent. Például a legnagyobb mennyiségben értékesített téglacsoport (9 %-nyi visszamaradó szenet és zsugorított magnézium-oxidot tartalmaz) átlagára 19 %-kal csökkent a bázisidőszak alatt.

| (97) | Az emelkedő behozatallal szemben a közösségi gazdasági ágazat még átlagárai csökkentésével sem volt képes a növekedésre. Éppen ellenkezőleg, kénytelen volt csökkenteni termelőkapacitását és alkalmazottainak számát. |
| --- | --- |

(97)

Az emelkedő behozatallal szemben a közösségi gazdasági ágazat még átlagárai csökkentésével sem volt képes a növekedésre. Éppen ellenkezőleg, kénytelen volt csökkenteni termelőkapacitását és alkalmazottainak számát.

5.4.   Jövedelmezőség

| (98) | A jövedelmezőség alábbiakban bemutatott adatai a forgalmi eredményt (RoT) jelentik a közösségi piaci értékesítésre vonatkoztatva. | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Közösségi értékesítések jövedelmezősége (RoT) | 100 | 76 | 26 | 45 |

(98)

A jövedelmezőség alábbiakban bemutatott adatai a forgalmi eredményt (RoT) jelentik a közösségi piaci értékesítésre vonatkoztatva.

2001

2002

2003

VI

Közösségi értékesítések jövedelmezősége (RoT)

100

76

26

45

| (99) | A csökkenő árak miatt a jövedelmezőség jelentősen csökkent 2001 és 2003 között, és ez egybeesett a KNK-ból érkező dömpingbehozatal növekedésével. A jövedelmezőség kis mértékben javult a VI alatt, ami elsősorban a költségek csökkentésére vezethető vissza. Ráadásul a VI alatti nyereség szintje, amely bár túllépte a fedezeti pontot, jóval elmaradt attól a szinttől, amelyre ez az ágazat a dömpingbehozatal jelenléte nélkül számíthatna. Ahogy az 2001-el kapcsolatban is látható, a várható nyereség sokkal magasabb akkor, amikor a dömpingbehozatal még viszonylag alacsony részesedéssel rendelkezik. |
| --- | --- |

(99)

A csökkenő árak miatt a jövedelmezőség jelentősen csökkent 2001 és 2003 között, és ez egybeesett a KNK-ból érkező dömpingbehozatal növekedésével. A jövedelmezőség kis mértékben javult a VI alatt, ami elsősorban a költségek csökkentésére vezethető vissza. Ráadásul a VI alatti nyereség szintje, amely bár túllépte a fedezeti pontot, jóval elmaradt attól a szinttől, amelyre ez az ágazat a dömpingbehozatal jelenléte nélkül számíthatna. Ahogy az 2001-el kapcsolatban is látható, a várható nyereség sokkal magasabb akkor, amikor a dömpingbehozatal még viszonylag alacsony részesedéssel rendelkezik.

5.5.   Befektetések megtérülése, pénzforgalom, befektetések és tőkebevonási képesség

| (100) | A befektetések megtérülésével, pénzforgalommal és befektetésekkel kapcsolatos tendenciákat a következő táblázat mutatja be.










  2001-es indexek = 100 | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Befektetések megtérülése | 100 | 85 | 50 | 52 |
| Pénzforgalom | 100 | 81 | 55 | 60 |
| Befektetések | 100 | 75 | 131 | 134 |

(100)

A befektetések megtérülésével, pénzforgalommal és befektetésekkel kapcsolatos tendenciákat a következő táblázat mutatja be.

2001-es indexek = 100

2001

2002

2003

VI

Befektetések megtérülése

100

85

50

52

Pénzforgalom

100

81

55

60

Befektetések

100

75

131

134

| (101) | Meg kell jegyezni, hogy a befektetések megtérülésére vonatkozó adatok nagy mértékben tükrözik a jövedelmezőség (forgalmi eredmény) fenti adatait. A pénzforgalom megközelítőleg ugyanazt a tendenciát mutatja, azaz 2001 és 2003 között csökken, majd a VI alatt kismértékben javul. A befektetések megtérülésének és a pénzforgalomnak a visszaesése arra vezethető vissza, hogy az átlagos értékesítési árak sokkal gyorsabban csökkentek, mint az értékesített termékek átlagköltsége. |
| --- | --- |

(101)

Meg kell jegyezni, hogy a befektetések megtérülésére vonatkozó adatok nagy mértékben tükrözik a jövedelmezőség (forgalmi eredmény) fenti adatait. A pénzforgalom megközelítőleg ugyanazt a tendenciát mutatja, azaz 2001 és 2003 között csökken, majd a VI alatt kismértékben javul. A befektetések megtérülésének és a pénzforgalomnak a visszaesése arra vezethető vissza, hogy az átlagos értékesítési árak sokkal gyorsabban csökkentek, mint az értékesített termékek átlagköltsége.

| (102) | A közösségi gazdasági ágazat növelte befektetései volumenét. Ezek a befektetések inkább az üzemek és gépsorok pótlására irányultak, nem pedig új termelőberendezések felállítására. |
| --- | --- |

(102)

A közösségi gazdasági ágazat növelte befektetései volumenét. Ezek a befektetések inkább az üzemek és gépsorok pótlására irányultak, nem pedig új termelőberendezések felállítására.

| (103) | Mindazonáltal a közösségi gazdasági ágazat tőkebevonási képességét, legyen szó akár külső finanszírozóról, akár az anyavállalatról, nem érték komolyabb hátrányos hatások a bázisidőszak alatt, mivel mindegyik vállalat egy nagyobb vállalatcsoporthoz tartozik. Így a tőkebevonási képesség elsősorban a vállalatcsoport erőssége és nem szükségszerűen az érintett üzletág teljesítménye alapján ítélhető meg. Így ez a tényező nem tűnik lényegesnek e vizsgálat céljából. |
| --- | --- |

(103)

Mindazonáltal a közösségi gazdasági ágazat tőkebevonási képességét, legyen szó akár külső finanszírozóról, akár az anyavállalatról, nem érték komolyabb hátrányos hatások a bázisidőszak alatt, mivel mindegyik vállalat egy nagyobb vállalatcsoporthoz tartozik. Így a tőkebevonási képesség elsősorban a vállalatcsoport erőssége és nem szükségszerűen az érintett üzletág teljesítménye alapján ítélhető meg. Így ez a tényező nem tűnik lényegesnek e vizsgálat céljából.

5.6.   Foglalkoztatás, termelékenység és bérek

| (104) | Ahogy a fenti táblázat is mutatja, a közösségi gazdasági ágazat csökkentette alkalmazottai számát 2001 és a VI között. A 2003 és a VI között tapasztalható növekedés a termelés növekedésével magyarázható. A termelékenység nagyrészt állandó volt az időszakban. |
| --- | --- |

(104)

Ahogy a fenti táblázat is mutatja, a közösségi gazdasági ágazat csökkentette alkalmazottai számát 2001 és a VI között. A 2003 és a VI között tapasztalható növekedés a termelés növekedésével magyarázható. A termelékenység nagyrészt állandó volt az időszakban.

| (105) | A bérszínvonal jelentősen csökkent 2002-ben, azonban ezt követően állandó maradt a VI-ig. Ez a 2002-ben végrehajtott szerkezetátalakítási programnak köszönhető, ami a termelés és foglalkoztatás fentiekben bemutatott tendenciáiból is látható. |
| --- | --- |

(105)

A bérszínvonal jelentősen csökkent 2002-ben, azonban ezt követően állandó maradt a VI-ig. Ez a 2002-ben végrehajtott szerkezetátalakítási programnak köszönhető, ami a termelés és foglalkoztatás fentiekben bemutatott tendenciáiból is látható.

5.7.   A tényleges dömpingkülönbözet mértéke

| (106) | A dömpingkülönbözeteket a dömpingről szóló szakaszban határozták meg. Ezek a különbözetek egyértelműen meghaladják a minimum-százaléklábat. Ráadásul figyelembe véve a dömpingbehozatal volumenét és árát, a tényleges dömpingkülönbözet hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak. |
| --- | --- |

(106)

A dömpingkülönbözeteket a dömpingről szóló szakaszban határozták meg. Ezek a különbözetek egyértelműen meghaladják a minimum-százaléklábat. Ráadásul figyelembe véve a dömpingbehozatal volumenét és árát, a tényleges dömpingkülönbözet hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.

5.8.   A korábbi dömping vagy szubvenció hatása

| (107) | A közösségi gazdasági ágazat nem épült fel a korábbi dömping vagy szubvenció hatásaiból, mivel ezzel kapcsolatban nem végeztek vizsgálatot. |
| --- | --- |

(107)

A közösségi gazdasági ágazat nem épült fel a korábbi dömping vagy szubvenció hatásaiból, mivel ezzel kapcsolatban nem végeztek vizsgálatot.

5.9.   Következtetés az okozott kárról

| (108) | Emlékeztetni kell arra, hogy míg a közösségi értékesítési volumen és piaci részesedés viszonylag állandó volt, a közösségi gazdasági ágazatnak átlagosan 11 %-os árcsökkenéssel kellett szembesülnie annak ellenére, hogy termékösszetételét a magasabb értékű terméktípusok irányában fejlesztette. A költségcsökkentés ellenére a nyereség jelentősen csökkent, ami ahhoz vezetett, hogy a VI alatti nyereség 55 %-kal került a 2001-es szint alá, és lényegesen elmaradt attól a szinttől, amely a dömpingbehozatal elmaradása esetén várható lett volna. |
| --- | --- |

(108)

Emlékeztetni kell arra, hogy míg a közösségi értékesítési volumen és piaci részesedés viszonylag állandó volt, a közösségi gazdasági ágazatnak átlagosan 11 %-os árcsökkenéssel kellett szembesülnie annak ellenére, hogy termékösszetételét a magasabb értékű terméktípusok irányában fejlesztette. A költségcsökkentés ellenére a nyereség jelentősen csökkent, ami ahhoz vezetett, hogy a VI alatti nyereség 55 %-kal került a 2001-es szint alá, és lényegesen elmaradt attól a szinttől, amely a dömpingbehozatal elmaradása esetén várható lett volna.

| (109) | A közösségi gazdasági ágazat bázisidőszak alatti hanyatló helyzetére a termelés, a termelőkapacitás, a bérek és foglalkoztatás, a befektetések megtérülése és a pénzforgalom csökkenése, valamint a növekedésnek az átlagárak 11 %-os csökkenése ellenére is bekövetkezett elmaradása is rámutat. |
| --- | --- |

(109)

A közösségi gazdasági ágazat bázisidőszak alatti hanyatló helyzetére a termelés, a termelőkapacitás, a bérek és foglalkoztatás, a befektetések megtérülése és a pénzforgalom csökkenése, valamint a növekedésnek az átlagárak 11 %-os csökkenése ellenére is bekövetkezett elmaradása is rámutat.

| (110) | A bemutatott negatív fejlemények abban az időszakban következtek be, amikor a termelékenység viszonylag állandó volt, a befektetések volumene nőtt, és javult a kapacitáskihasználás. A készletek és a tőkebevonási képesség alakulását a fenti indokok alapján nem tekintették jelentőséggel bíró tényezőnek. |
| --- | --- |

(110)

A bemutatott negatív fejlemények abban az időszakban következtek be, amikor a termelékenység viszonylag állandó volt, a befektetések volumene nőtt, és javult a kapacitáskihasználás. A készletek és a tőkebevonási képesség alakulását a fenti indokok alapján nem tekintették jelentőséggel bíró tényezőnek.

| (111) | Az összes mutatót figyelembe véve átmenetileg azt a következtetést vonták le, hogy a közösségi gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének értelmében jelentős kár érte a VI alatt. |
| --- | --- |

(111)

Az összes mutatót figyelembe véve átmenetileg azt a következtetést vonták le, hogy a közösségi gazdasági ágazatot az alaprendelet 3. cikkének értelmében jelentős kár érte a VI alatt.

D.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

1.   Előzetes megjegyzések

| (112) | Megvizsgálták azt is, hogy van-e okozati összefüggés a KNK-ból érkező dömpingbehozatal és a közösségi gazdasági ágazatot ért kár között. Megvizsgálták azokat a dömpingbehozatalon kívüli ismert tényezőket, amelyek egyidejűleg kárt okozhattak a közösségi gazdasági ágazatnak, hogy megállapítsák, hogy a lehetséges kár ezeknek a tényezőnek tudható-e be, nem pedig a dömpingbehozatalnak. |
| --- | --- |

(112)

Megvizsgálták azt is, hogy van-e okozati összefüggés a KNK-ból érkező dömpingbehozatal és a közösségi gazdasági ágazatot ért kár között. Megvizsgálták azokat a dömpingbehozatalon kívüli ismert tényezőket, amelyek egyidejűleg kárt okozhattak a közösségi gazdasági ágazatnak, hogy megállapítsák, hogy a lehetséges kár ezeknek a tényezőnek tudható-e be, nem pedig a dömpingbehozatalnak.

2.   A KNK-ból származó behozatal hatása

| (113) | Emlékeztetni kell arra, hogy a KNK-ból érkező behozatal volumene közel 150 %-kal, piaci részesedése pedig 118 %-kal nőtt a bázisidőszak alatt. Ráadásul a 85 preambulumbekezdésben bemutatottak szerint a KNK-ból érkező behozatal ára 22 %-kal csökkent, és jelentős áralákínálás történt (lásd 87 preambulumbekezdés). A közösségi gazdasági ágazat értékesítési volumenének megtartásával válaszolt e behozatalra (hogy ne veszélyeztesse a méretgazdaságosságot), azonban jelentősen csökkentenie kellet árait. Ez az árcsökkentés többek között a jövedelmezőség 55 %-os visszaeséséhez vezetett. Ez a jövedelmezőség jóval elmarad az ebben az ágazatban elvárhatótól, és a továbbiakban már nem tartható fenn. |
| --- | --- |

(113)

Emlékeztetni kell arra, hogy a KNK-ból érkező behozatal volumene közel 150 %-kal, piaci részesedése pedig 118 %-kal nőtt a bázisidőszak alatt. Ráadásul a 85 preambulumbekezdésben bemutatottak szerint a KNK-ból érkező behozatal ára 22 %-kal csökkent, és jelentős áralákínálás történt (lásd 87 preambulumbekezdés). A közösségi gazdasági ágazat értékesítési volumenének megtartásával válaszolt e behozatalra (hogy ne veszélyeztesse a méretgazdaságosságot), azonban jelentősen csökkentenie kellet árait. Ez az árcsökkentés többek között a jövedelmezőség 55 %-os visszaeséséhez vezetett. Ez a jövedelmezőség jóval elmarad az ebben az ágazatban elvárhatótól, és a továbbiakban már nem tartható fenn.

3.   Harmadik országokból származó behozatal hatása

| (114) | Valószínűtlen, hogy a más harmadik országokból, úgy mint a Koreai Köztársaságból és Brazíliából származó behozatal hozzájárultak volna a közösségi gazdasági ágazatot ért kárhoz. A nem Kínából érkező behozatal piaci részesedése mindössze kb. 3 % volt a VI alatt. Ráadásul a két legfontosabb harmadik országból, a Koreai Köztársaságból és Brazíliából (azaz azokból az országokból, ahonnan a legnagyobb mennyiségű, nem kínai import származik) érkező behozatal átlagára 25 %-kal, illetve 47 %-kal magasabb volt a KNK-ból származó behozatal árainál. Ezért piaci részesedésükből és viszonylag magas árszínvonalukból arra lehet következtetni, hogy csak csekély mértékben járultak hozzá az okozott kárhoz, ha egyáltalán hozzájárultak. |
| --- | --- |

(114)

Valószínűtlen, hogy a más harmadik országokból, úgy mint a Koreai Köztársaságból és Brazíliából származó behozatal hozzájárultak volna a közösségi gazdasági ágazatot ért kárhoz. A nem Kínából érkező behozatal piaci részesedése mindössze kb. 3 % volt a VI alatt. Ráadásul a két legfontosabb harmadik országból, a Koreai Köztársaságból és Brazíliából (azaz azokból az országokból, ahonnan a legnagyobb mennyiségű, nem kínai import származik) érkező behozatal átlagára 25 %-kal, illetve 47 %-kal magasabb volt a KNK-ból származó behozatal árainál. Ezért piaci részesedésükből és viszonylag magas árszínvonalukból arra lehet következtetni, hogy csak csekély mértékben járultak hozzá az okozott kárhoz, ha egyáltalán hozzájárultak.

4.   A közösségi termelők közötti verseny hatása és többletkapacitás

| (115) | Néhány érdekelt fél azt állította, hogy a tűzálló anyagokat gyártó közösségi ipar többletkapacitása kényszerítette a közösségi gazdasági ágazatot arra, hogy már kárt okozó szintre leszállított árakkal versenyezzen. Bár a vizsgálat által megállapított és a 90 preambulumbekezdésben indexált formában bemutatott kapacitáskihasználási szint a vizsgált időszak alatt nem támasztotta alá a többletkapacitás érvét. Inkább azt mutatta, hogy a kapacitásszintek hasonlóak az acélipar és más hasonló iparágak kapacitásszintjeihez. Míg az egyértelmű, hogy a kapacitásokat csökkentették és az árak visszaestek, ez azonban elsősorban a KNK-ból érkező dömpingbehozatal növekedésére adott válasznak tekinthető. A Bizottság arra is felhívja a figyelmet, hogy a tűzálló anyagokat gyártó közösségi ipar főbb szerkezetátalakítási intézkedéseire már az 1990-es évek végén sor került. |
| --- | --- |

(115)

Néhány érdekelt fél azt állította, hogy a tűzálló anyagokat gyártó közösségi ipar többletkapacitása kényszerítette a közösségi gazdasági ágazatot arra, hogy már kárt okozó szintre leszállított árakkal versenyezzen. Bár a vizsgálat által megállapított és a 90 preambulumbekezdésben indexált formában bemutatott kapacitáskihasználási szint a vizsgált időszak alatt nem támasztotta alá a többletkapacitás érvét. Inkább azt mutatta, hogy a kapacitásszintek hasonlóak az acélipar és más hasonló iparágak kapacitásszintjeihez. Míg az egyértelmű, hogy a kapacitásokat csökkentették és az árak visszaestek, ez azonban elsősorban a KNK-ból érkező dömpingbehozatal növekedésére adott válasznak tekinthető. A Bizottság arra is felhívja a figyelmet, hogy a tűzálló anyagokat gyártó közösségi ipar főbb szerkezetátalakítási intézkedéseire már az 1990-es évek végén sor került.

5.   Az acéliparban bekövetkezett fejlemények hatása

| (116) | Azt állították, hogy a hosszabb élettartamú téglákhoz és hatékony acélgyártási folyamatokhoz vezető technológiai fejlődés miatt érte kár a közösségi gazdasági ágazatot. A vizsgálat során számos acélgyártó mutatott rá arra, hogy a technológiai fejlődésnek köszönhetően csökkent az egy tonnányi gyártott acélra eső magnezittégla-fogyasztás. | 2001 | 2002 | 2003 | VI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az EU25 acéltermelése (kilotonna) | 180 531 | 180 758 | 183 441 | 185 197 |
| Az EU25 magnezittégla-fogyasztása (tonna) | 399 563 | 397 203 | 401 499 | 400 638 |
| Magnezittégla felhasználása az acélban (tonna/kilotonna) | 2,21 | 2,20 | 2,19 | 2,16 |

(116)

Azt állították, hogy a hosszabb élettartamú téglákhoz és hatékony acélgyártási folyamatokhoz vezető technológiai fejlődés miatt érte kár a közösségi gazdasági ágazatot. A vizsgálat során számos acélgyártó mutatott rá arra, hogy a technológiai fejlődésnek köszönhetően csökkent az egy tonnányi gyártott acélra eső magnezittégla-fogyasztás.

2001

2002

2003

VI

Az EU25 acéltermelése (kilotonna)

180 531

180 758

183 441

185 197

Az EU25 magnezittégla-fogyasztása (tonna)

399 563

397 203

401 499

400 638

Magnezittégla felhasználása az acélban (tonna/kilotonna)

2,21

2,20

2,19

2,16

A fenti táblázat szerint az acélgyártás magnezittégla-felhasználása mindössze kb. 2 % volt. E kis mennyiség kiesése nem indokolja az értékesítési áraknak és a jövedelmezőségnek a kárról szóló szakaszban bemutatott csökkenését. Ezért úgy ítélték meg, hogy a téglák jobb műszaki minősége érdemben nem okozhatta a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kárt.

| (117) | A vizsgálat során megállapították, hogy néhány acélgyártó továbbra is gyárt magnezittéglát saját felhasználásra. Azonban semmi sem utal arra, hogy ez a gyakorlat jobban elterjedt volna az érintett időszakban. Továbbá mivel egyetlen acélgyártó vállalat sem működött együtt magnezittégla-gyártóként, egyértelmű, hogy ez a termelési ágazat nem gyakorolt hatást a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetére. |
| --- | --- |

(117)

A vizsgálat során megállapították, hogy néhány acélgyártó továbbra is gyárt magnezittéglát saját felhasználásra. Azonban semmi sem utal arra, hogy ez a gyakorlat jobban elterjedt volna az érintett időszakban. Továbbá mivel egyetlen acélgyártó vállalat sem működött együtt magnezittégla-gyártóként, egyértelmű, hogy ez a termelési ágazat nem gyakorolt hatást a közösségi gazdasági ágazat gazdasági helyzetére.

6.   Valutaárfolyamok hatása

| (118) | Egy másik, állítólagosan kárt okozó tényező a dollár euróhoz viszonyított árfolyama. Ez valóban egy fontos tényező lehet, hiszen a kínai renminbi árfolyamát évek óta a dollárral szemben rögzítik, így azzal érveltek, hogy a dollár/euró árfolyam ingadozása miatt a kínai termelők számára vonzóbbá vált a Közösségbe irányuló kivitel. |
| --- | --- |

(118)

Egy másik, állítólagosan kárt okozó tényező a dollár euróhoz viszonyított árfolyama. Ez valóban egy fontos tényező lehet, hiszen a kínai renminbi árfolyamát évek óta a dollárral szemben rögzítik, így azzal érveltek, hogy a dollár/euró árfolyam ingadozása miatt a kínai termelők számára vonzóbbá vált a Közösségbe irányuló kivitel.

| (119) | Azonban a dollár euróval szembeni árfolyamának csökkenése nem mindig esett egybe a behozatal növekedésével. Az árfolyamesés 2002 júniusában kezdődött meg, míg a behozatal jelentős növekedése már 2001-ben. Ezenkívül meg kell említeni, hogy a KNK-ból a Közösségbe történő fuvarozás díjtételei jelentős mértékben növekedtek a bázisidőszak alatt. Ha a KNK-ból érkező behozatal egyszerűen csak az árfolyamingadozás által teremtett jobb piaci feltételek miatt növekedett, akkor arra is lehett számítani, hogy amennyiben az árfolyam-ingadozás hatását a megnövekedett fuvardíjtételekkel egyenlítik ki, a behozatal csökken vagy legalábbis állandósul. Miközben ez a kiegyenlítő hatás valóban bekövetkezett – a bázisidőszak utolsó 15 hónapja során megközelítőleg 25 %-kal növekedtek a fuvarozási díjtételek (forrás: P&O Nedlloyd) –, a behozatal továbbra is nőtt. |
| --- | --- |

(119)

Azonban a dollár euróval szembeni árfolyamának csökkenése nem mindig esett egybe a behozatal növekedésével. Az árfolyamesés 2002 júniusában kezdődött meg, míg a behozatal jelentős növekedése már 2001-ben. Ezenkívül meg kell említeni, hogy a KNK-ból a Közösségbe történő fuvarozás díjtételei jelentős mértékben növekedtek a bázisidőszak alatt. Ha a KNK-ból érkező behozatal egyszerűen csak az árfolyamingadozás által teremtett jobb piaci feltételek miatt növekedett, akkor arra is lehett számítani, hogy amennyiben az árfolyam-ingadozás hatását a megnövekedett fuvardíjtételekkel egyenlítik ki, a behozatal csökken vagy legalábbis állandósul. Miközben ez a kiegyenlítő hatás valóban bekövetkezett – a bázisidőszak utolsó 15 hónapja során megközelítőleg 25 %-kal növekedtek a fuvarozási díjtételek (forrás: P&O Nedlloyd) –, a behozatal továbbra is nőtt.

| (120) | Ezért ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy a valutaárfolyamok hatása aligha járulhatott hozzá a közösségi gazdasági ágazatot ért kárhoz. |
| --- | --- |

(120)

Ezért ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy a valutaárfolyamok hatása aligha járulhatott hozzá a közösségi gazdasági ágazatot ért kárhoz.

7.   A közösségi gazdasági ágazat által a Közösségbe importált mennyiség hatása

| (121) | Néhány érdekelt fél azt is állította, hogy a kárt a közösségi gazdasági ágazat maga okozta, mert saját maga is importálta az érintett terméket a KNK-ból. Emlékeztetni kell arra, hogy az RHI, amely tagja a közösségi gazdasági ágazatnak, teljes közösségi értékesítési volumenének 5 %-át importálta a KNK-ból a VI alatt. Azonban a behozatal részesedése és e behozatal árkülönbözete a közösségi értékesítéshez viszonyítva viszonylag alacsony, és nem lehetett jelentős hatással a piacra. |
| --- | --- |

(121)

Néhány érdekelt fél azt is állította, hogy a kárt a közösségi gazdasági ágazat maga okozta, mert saját maga is importálta az érintett terméket a KNK-ból. Emlékeztetni kell arra, hogy az RHI, amely tagja a közösségi gazdasági ágazatnak, teljes közösségi értékesítési volumenének 5 %-át importálta a KNK-ból a VI alatt. Azonban a behozatal részesedése és e behozatal árkülönbözete a közösségi értékesítéshez viszonyítva viszonylag alacsony, és nem lehetett jelentős hatással a piacra.

8.   A közösségi gazdasági ágazat kivitelének hatása

| (122) | A VI alatt a közösségi gazdasági ágazat termelési volumenének 27 %-át exportálták a Közösségen kívüli országokba. A kivitel volumene csak kis mértékben esett vissza az időszak során. Azonban e kivitelek jövedelmezősége meghaladta a közösségi piaci értékesítés jövedelmezőségét, így nem állítható az, hogy ez tovább növelte volna a közösségi gazdasági ágazatot ért kárt. |
| --- | --- |

(122)

A VI alatt a közösségi gazdasági ágazat termelési volumenének 27 %-át exportálták a Közösségen kívüli országokba. A kivitel volumene csak kis mértékben esett vissza az időszak során. Azonban e kivitelek jövedelmezősége meghaladta a közösségi piaci értékesítés jövedelmezőségét, így nem állítható az, hogy ez tovább növelte volna a közösségi gazdasági ágazatot ért kárt.

9.   Következtetés az okozati összefüggésről

| (123) | Emlékeztetni kell arra, hogy ebben az esetben a kár elsősorban a nyomott árakra és ennek következtében a jövedelmezőség csökkenésére vezethető vissza. Figyelembe véve, hogy a KNK-ból érkező, gyorsan növekedő behozatalt a közösségi gazdasági ágazat áraihoz képest jelentősen alákínált áron értékesítették, semmi sem utal arra, hogy a fent említett tényezők lényeges mértékben hozzájárulhattak volna a közösségi gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz. A vizsgálat során nem találtak egyéb olyan tényezőt, amely jelentős kárt okozhatott volna. |
| --- | --- |

(123)

Emlékeztetni kell arra, hogy ebben az esetben a kár elsősorban a nyomott árakra és ennek következtében a jövedelmezőség csökkenésére vezethető vissza. Figyelembe véve, hogy a KNK-ból érkező, gyorsan növekedő behozatalt a közösségi gazdasági ágazat áraihoz képest jelentősen alákínált áron értékesítették, semmi sem utal arra, hogy a fent említett tényezők lényeges mértékben hozzájárulhattak volna a közösségi gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz. A vizsgálat során nem találtak egyéb olyan tényezőt, amely jelentős kárt okozhatott volna.

| (124) | Az összes ismert tényező közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának fenti elemzése alapján ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy okozati összefüggés van a KNK-ból érkező dömpingbehozatal és a közösségi gazdasági ágazatot ért jelentős kár között. |
| --- | --- |

(124)

Az összes ismert tényező közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának fenti elemzése alapján ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy okozati összefüggés van a KNK-ból érkező dömpingbehozatal és a közösségi gazdasági ágazatot ért jelentős kár között.

E.   KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

1.   Általános megfontolások

| (125) | Megvizsgálták, hogy létezik-e olyan kényszerítő ok, amely arra engedne következtetni, hogy az érintett országból érkező behozatallal szembeni dömpingellenes vámok bevezetése ellentétes a közösségi érdekkel. A Bizottság kérdőíveket küldött az importőröknek, ipari felhasználóknak és beszállítóknak. 14 felhasználó, öt beszállító és három független importőr válaszolt a kérdőívre. |
| --- | --- |

(125)

Megvizsgálták, hogy létezik-e olyan kényszerítő ok, amely arra engedne következtetni, hogy az érintett országból érkező behozatallal szembeni dömpingellenes vámok bevezetése ellentétes a közösségi érdekkel. A Bizottság kérdőíveket küldött az importőröknek, ipari felhasználóknak és beszállítóknak. 14 felhasználó, öt beszállító és három független importőr válaszolt a kérdőívre.

| (126) | Az együttműködő felektől kapott információk alapján a következő következtetéseket vonták le. |
| --- | --- |

(126)

Az együttműködő felektől kapott információk alapján a következő következtetéseket vonták le.

2.   A közösségi gazdasági ágazat érdeke

| (127) | Emlékeztetni kell arra, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak négy termelő volt a tagja, amelyek az érintett termék gyártásában és értékesítésében körülbelül 800 munkavállalót foglalkoztattak. Arra is emlékeztetni kell, hogy a közösségi gazdasági ágazat fent szemléltetett gazdasági mutatói romló pénzügyi eredményeket jeleztek a bázisidőszakban. A VI alatti enyhe javulás ellenére a közösségi gazdasági ágazat a KNK-ból érkező dömpingbehozatal miatt nem tudott kielégítő pénzügyi helyzetet teremteni. |
| --- | --- |

(127)

Emlékeztetni kell arra, hogy a közösségi gazdasági ágazatnak négy termelő volt a tagja, amelyek az érintett termék gyártásában és értékesítésében körülbelül 800 munkavállalót foglalkoztattak. Arra is emlékeztetni kell, hogy a közösségi gazdasági ágazat fent szemléltetett gazdasági mutatói romló pénzügyi eredményeket jeleztek a bázisidőszakban. A VI alatti enyhe javulás ellenére a közösségi gazdasági ágazat a KNK-ból érkező dömpingbehozatal miatt nem tudott kielégítő pénzügyi helyzetet teremteni.

| (128) | Amennyiben nem vezetnek be bizonyos intézkedéseket, biztos, hogy egyre több termelőüzemet zárnak majd be a Közösségben, és az acélgyártó vállalatok kénytelenek lesznek sokkal erőteljesebben a kínai termelésre hagyatkozni. Jelenleg kevés termelőüzem van a világon, és a nyersanyagok túlnyomó többsége (különösen a magnézium-oxid) a KNK-ban található. Így más harmadik országok nem rendelkeznek nagy mennyiségű beszállítói forrásokkal. Másrészt, a fentiek alapján, a közösségi gazdasági ágazatnak nyilvánvalóan előnye származna a dömpingellenes intézkedések elfogadásából. |
| --- | --- |

(128)

Amennyiben nem vezetnek be bizonyos intézkedéseket, biztos, hogy egyre több termelőüzemet zárnak majd be a Közösségben, és az acélgyártó vállalatok kénytelenek lesznek sokkal erőteljesebben a kínai termelésre hagyatkozni. Jelenleg kevés termelőüzem van a világon, és a nyersanyagok túlnyomó többsége (különösen a magnézium-oxid) a KNK-ban található. Így más harmadik országok nem rendelkeznek nagy mennyiségű beszállítói forrásokkal. Másrészt, a fentiek alapján, a közösségi gazdasági ágazatnak nyilvánvalóan előnye származna a dömpingellenes intézkedések elfogadásából.

| (129) | Ezért átmenetileg megállapítható, hogy a közösségi gazdasági ágazat érdekében áll a dömpingellenes intézkedések bevezetése. |
| --- | --- |

(129)

Ezért átmenetileg megállapítható, hogy a közösségi gazdasági ágazat érdekében áll a dömpingellenes intézkedések bevezetése.

3.   Független importőrök érdeke

| (130) | Négy vállalat töltötte ki a független importőrökre vonatkozó kérdőívet, bár ezek közül csak kettő importálta az érintett terméket a VI alatt. Az együttműködő importőrök ellenezték az intézkedések bevezetését, továbbá azt állították, hogy csak néhány nagy tűzállóanyag-gyártó vállalat van a Közösségben, és a kínai téglák behozatala fokozta a versenyt a közösségi piacon. Az intézkedések bevezetésével és az árak emelkedésével a kínai vállalatok csökkentenék közösségi értékesítésüket, és az importőröknek veszteséget kellene elkönyvelniük a csökkenő kereskedelem és jövedelmezőség miatt. |
| --- | --- |

(130)

Négy vállalat töltötte ki a független importőrökre vonatkozó kérdőívet, bár ezek közül csak kettő importálta az érintett terméket a VI alatt. Az együttműködő importőrök ellenezték az intézkedések bevezetését, továbbá azt állították, hogy csak néhány nagy tűzállóanyag-gyártó vállalat van a Közösségben, és a kínai téglák behozatala fokozta a versenyt a közösségi piacon. Az intézkedések bevezetésével és az árak emelkedésével a kínai vállalatok csökkentenék közösségi értékesítésüket, és az importőröknek veszteséget kellene elkönyvelniük a csökkenő kereskedelem és jövedelmezőség miatt.

| (131) | Egy importőr azzal érvelt, hogy be kellene zárnia 8 munkavállalót foglalkoztató vállalatát, mivel az érintett termék üzleti tevékenységének fő hányadát teszi ki. Azonban a dömpingellenes intézkedéseknek nem célja sem a behozatal megtiltása, sem a közösségi importőrök tevékenységének akadályozása. Mivel a javasolt intézkedések a közösségi acélipar összes kiadásainak csak egy viszonylag kis részére vannak hatással, valamint a kínai exportáló termelők és a közösségi felhasználók között egyedi technikai követelményeken alapuló üzleti kapcsolatok állnak fenn, valószínű, hogy az importőrök még a dömpingbehozatallal szembeni dömpingellenes intézkedések bevezetése esetén is folytatják hagyományos üzleti tevékenységüket. |
| --- | --- |

(131)

Egy importőr azzal érvelt, hogy be kellene zárnia 8 munkavállalót foglalkoztató vállalatát, mivel az érintett termék üzleti tevékenységének fő hányadát teszi ki. Azonban a dömpingellenes intézkedéseknek nem célja sem a behozatal megtiltása, sem a közösségi importőrök tevékenységének akadályozása. Mivel a javasolt intézkedések a közösségi acélipar összes kiadásainak csak egy viszonylag kis részére vannak hatással, valamint a kínai exportáló termelők és a közösségi felhasználók között egyedi technikai követelményeken alapuló üzleti kapcsolatok állnak fenn, valószínű, hogy az importőrök még a dömpingbehozatallal szembeni dömpingellenes intézkedések bevezetése esetén is folytatják hagyományos üzleti tevékenységüket.

| (132) | Továbbá megállapításra került, hogy a másik importőrnek nem kellene jelentős következményekkel számolnia az intézkedések bevezetése esetén, mivel az érintett termék teljes üzleti forgalmának jóval kevesebb mint 1 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(132)

Továbbá megállapításra került, hogy a másik importőrnek nem kellene jelentős következményekkel számolnia az intézkedések bevezetése esetén, mivel az érintett termék teljes üzleti forgalmának jóval kevesebb mint 1 %-át teszi ki.

4.   Beszállítók érdeke

| (133) | A vizsgálatban együttműködő beszállítók támogatták az eljárást. A közösségi gazdasági ágazatot magnezittégla-gyártás céljából a fő nyersanyaggal, azaz zsugorított magnezittel ellátó két vállalat azt állította, hogy már néhány éve be kellett szüntetniük szállításaikat a tűzálló anyagokat gyártó iparágnak, mert megjelent a piacon a kínai nyersanyag, majd később a kínai magnezittégla. |
| --- | --- |

(133)

A vizsgálatban együttműködő beszállítók támogatták az eljárást. A közösségi gazdasági ágazatot magnezittégla-gyártás céljából a fő nyersanyaggal, azaz zsugorított magnezittel ellátó két vállalat azt állította, hogy már néhány éve be kellett szüntetniük szállításaikat a tűzálló anyagokat gyártó iparágnak, mert megjelent a piacon a kínai nyersanyag, majd később a kínai magnezittégla.

5.   Felhasználók érdeke

5.1.   Előzetes megjegyzések

| (134) | 14 felhasználó vállalat, többek között acélgyártók adtak választ a kérdőívre, valamint egy másik termelő és a Wirtschaftsvereinigung Stahl (a Német Acélipari Szövetség) nyújtott be beadványt. Egy további felhasználó jelezte, hogy támogatja a közösségi gazdasági ágazat panaszát, azonban az összes többi acélgyártó vállalat ellenezte a dömpingellenes intézkedések bevezetését. Összességében a felhasználó vállalatok a teljes közösségi magnezittégla-fogyasztás 38 %-át képviselték. |
| --- | --- |

(134)

14 felhasználó vállalat, többek között acélgyártók adtak választ a kérdőívre, valamint egy másik termelő és a Wirtschaftsvereinigung Stahl (a Német Acélipari Szövetség) nyújtott be beadványt. Egy további felhasználó jelezte, hogy támogatja a közösségi gazdasági ágazat panaszát, azonban az összes többi acélgyártó vállalat ellenezte a dömpingellenes intézkedések bevezetését. Összességében a felhasználó vállalatok a teljes közösségi magnezittégla-fogyasztás 38 %-át képviselték.

5.2.   Különösen érzékeny termék

| (135) | A tűzálló anyagok az acélipar szempontjából stratégiailag nagyon fontos anyagok. Az összes acéliparban gyártott acél konverteredényeken, kemencéken és üstökön keresztül halad át, amelyeknek bélésfalazata magnazittégla. A hibás tűzálló anyagok ezért komoly hátrányokhoz vezethetnének, hiszen akadályoznák a termelést, a javítást és a biztonságos munkavégzést. Ezért e termék tekintetében a kiváló minőség, azaz a hosszú élettartamú téglák, és a megfelelő műszaki háttér rendkívül fontos tényezők. A szigorú műszaki követelmények miatt hosszú időt, valamint jelentős beruházást és kutatási ráfordítást igényel a szállítói kapcsolat kiépítése. Nagyon nehéz lenne egy kínai termelőről egy másik termelőre való váltás is. Az acélgyártók azt állítják, hogy a kínai termelőkkel és azok közösségi importőreivel jelentős előrelépéseket tettek az utóbbi két évben, különösen hatékonyság javulása és az innovációk megvalósítása következtében. |
| --- | --- |

(135)

A tűzálló anyagok az acélipar szempontjából stratégiailag nagyon fontos anyagok. Az összes acéliparban gyártott acél konverteredényeken, kemencéken és üstökön keresztül halad át, amelyeknek bélésfalazata magnazittégla. A hibás tűzálló anyagok ezért komoly hátrányokhoz vezethetnének, hiszen akadályoznák a termelést, a javítást és a biztonságos munkavégzést. Ezért e termék tekintetében a kiváló minőség, azaz a hosszú élettartamú téglák, és a megfelelő műszaki háttér rendkívül fontos tényezők. A szigorú műszaki követelmények miatt hosszú időt, valamint jelentős beruházást és kutatási ráfordítást igényel a szállítói kapcsolat kiépítése. Nagyon nehéz lenne egy kínai termelőről egy másik termelőre való váltás is. Az acélgyártók azt állítják, hogy a kínai termelőkkel és azok közösségi importőreivel jelentős előrelépéseket tettek az utóbbi két évben, különösen hatékonyság javulása és az innovációk megvalósítása következtében.

| (136) | Az intézkedéseket ellenző vállalatok ezért attól tartanak, hogy azzal a komoly kockázattal kell számolniuk, hogy hiány keletkezik a megfelelő műszaki háttérrel gyártott, kiváló minőségű téglákban. Attól tartanak, hogy az intézkedések bevezetése esetén a kínai termelők elhagynák a közösségi piacot. Ráadásul a magnezittégla fő nyersanyaga, a magnezit legnagyobb tartalékai a KNK-ban találhatók. Az acélipar ezért attól tart, hogy megromolhat a viszonya a kínai nyersanyag-szállítókkal. |
| --- | --- |

(136)

Az intézkedéseket ellenző vállalatok ezért attól tartanak, hogy azzal a komoly kockázattal kell számolniuk, hogy hiány keletkezik a megfelelő műszaki háttérrel gyártott, kiváló minőségű téglákban. Attól tartanak, hogy az intézkedések bevezetése esetén a kínai termelők elhagynák a közösségi piacot. Ráadásul a magnezittégla fő nyersanyaga, a magnezit legnagyobb tartalékai a KNK-ban találhatók. Az acélipar ezért attól tart, hogy megromolhat a viszonya a kínai nyersanyag-szállítókkal.

| (137) | A korábbiakban megállapítottak szerint a dömpingellenes intézkedéseknek nem célja sem a behozatal megtiltása, sem az acélgyártók tevékenységének akadályozása. Következésképpen kárt nem okozó behozatal továbbra is érkezhet a közösségi piacra. Ezért még akkor is fenntartható a kínai exportőrökkel létrejött viszony, ha a dömpingbehozatalra dömpingellenes intézkedéseket vezetnek be. Ezt megerősíti az a tény, hogy az érintett termék csupán jelentéktelen részét teszi ki az acélgyártók teljes gyártási költségének, így az intézkedések elhanyagolható hatást gyakorolnak a felhasználók költségeire (lásd az alábbi 143 preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(137)

A korábbiakban megállapítottak szerint a dömpingellenes intézkedéseknek nem célja sem a behozatal megtiltása, sem az acélgyártók tevékenységének akadályozása. Következésképpen kárt nem okozó behozatal továbbra is érkezhet a közösségi piacra. Ezért még akkor is fenntartható a kínai exportőrökkel létrejött viszony, ha a dömpingbehozatalra dömpingellenes intézkedéseket vezetnek be. Ezt megerősíti az a tény, hogy az érintett termék csupán jelentéktelen részét teszi ki az acélgyártók teljes gyártási költségének, így az intézkedések elhanyagolható hatást gyakorolnak a felhasználók költségeire (lásd az alábbi 143 preambulumbekezdést).

| (138) | Arra is érdemes rámutatni, hogy az érintett termék stratégiai jelentőségű az acélipar számára. Ha az intézkedések nem kerülnek bevezetésre, számolni kell azzal a kockázattal, hogy hosszú távon az érintett termék gyártása a KNK-ba tevődik át. Látva azt, hogy a többi harmadik országban kevés jelentős termelő van, az acélipar szempontjából nyilvánvalóan nem jelent életképes megoldást a kínai behozatalra hagyatkozni. |
| --- | --- |

(138)

Arra is érdemes rámutatni, hogy az érintett termék stratégiai jelentőségű az acélipar számára. Ha az intézkedések nem kerülnek bevezetésre, számolni kell azzal a kockázattal, hogy hosszú távon az érintett termék gyártása a KNK-ba tevődik át. Látva azt, hogy a többi harmadik országban kevés jelentős termelő van, az acélipar szempontjából nyilvánvalóan nem jelent életképes megoldást a kínai behozatalra hagyatkozni.

| (139) | Ráadásul nem támasztották alá bizonyítékkal azt, hogy a saját felhasználásra magnezittéglát termelő acélgyártókra hatást gyakorolhatna a nyersanyagokhoz való hozzáférés. |
| --- | --- |

(139)

Ráadásul nem támasztották alá bizonyítékkal azt, hogy a saját felhasználásra magnezittéglát termelő acélgyártókra hatást gyakorolhatna a nyersanyagokhoz való hozzáférés.

5.3.   A piac szerkezete

| (140) | A felhasználóipar azt állította, hogy az intézkedések megerősítenék a mindössze néhány jelentős termelőből álló piac szerkezetét. A felhasználók azt állították, hogy ez az elégtelen versenyhelyzet a tűzálló anyagokat gyártó ágazatban az 1990-es években bekövetkezett egyesülésekre és vállalatfelvásárlásokra vezethető vissza. |
| --- | --- |

(140)

A felhasználóipar azt állította, hogy az intézkedések megerősítenék a mindössze néhány jelentős termelőből álló piac szerkezetét. A felhasználók azt állították, hogy ez az elégtelen versenyhelyzet a tűzálló anyagokat gyártó ágazatban az 1990-es években bekövetkezett egyesülésekre és vállalatfelvásárlásokra vezethető vissza.

| (141) | A közösségi piac legnagyobb termelője 30 %-os piaci részesedéssel rendelkezett a VI alatt, ami valószínűleg nem elégséges ahhoz, hogy ellenőrizze és vezesse a piacot. Ezt alátámasztja az is, hogy a KNK-ból érkező behozatal képes volt visszaszorítani a vállalat piaci részesedését. A fentiekben bemutatottak alapján ez a behozatal minden valószínűség szerint az intézkedések bevezetése után is folytatódni fog. Ezenkívül számos kisebb vállalat is gyárt magnezittéglát a Közösségben, beleértve magukat az acélgyártó vállalatokat is, és a vizsgálat során nem nyújtottak be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a jelentős piaci szereplők hogyan uralják olyan mértékben a közösségi piacot, ahogyan azt a felhasználók állították. Mivel nem nyújtottak be bizonyítékot versenyellenes magatartásra, az említett állítás megalapozatlan és indokolatlan. |
| --- | --- |

(141)

A közösségi piac legnagyobb termelője 30 %-os piaci részesedéssel rendelkezett a VI alatt, ami valószínűleg nem elégséges ahhoz, hogy ellenőrizze és vezesse a piacot. Ezt alátámasztja az is, hogy a KNK-ból érkező behozatal képes volt visszaszorítani a vállalat piaci részesedését. A fentiekben bemutatottak alapján ez a behozatal minden valószínűség szerint az intézkedések bevezetése után is folytatódni fog. Ezenkívül számos kisebb vállalat is gyárt magnezittéglát a Közösségben, beleértve magukat az acélgyártó vállalatokat is, és a vizsgálat során nem nyújtottak be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a jelentős piaci szereplők hogyan uralják olyan mértékben a közösségi piacot, ahogyan azt a felhasználók állították. Mivel nem nyújtottak be bizonyítékot versenyellenes magatartásra, az említett állítás megalapozatlan és indokolatlan.

5.4.   Megnövekedett költségek

| (142) | Az acélipar azzal is érvelt, hogy a magnezittéglára kivetett dömpingellenes vámok többletköltségeket generálnak a különösen árérzékeny acélpiacon, különösen ami a Közösségen kívüli acélgyártókkal folytatott versenyt illeti. Tehát a dömpingellenes vámok befolyásolnák az acélipar versenyképességét. Ez különösen igaz, hiszen az acéltermékek egyéb nyersanyagainak piacain is nagyon nagy a nyomás. |
| --- | --- |

(142)

Az acélipar azzal is érvelt, hogy a magnezittéglára kivetett dömpingellenes vámok többletköltségeket generálnak a különösen árérzékeny acélpiacon, különösen ami a Közösségen kívüli acélgyártókkal folytatott versenyt illeti. Tehát a dömpingellenes vámok befolyásolnák az acélipar versenyképességét. Ez különösen igaz, hiszen az acéltermékek egyéb nyersanyagainak piacain is nagyon nagy a nyomás.

| (143) | Azonban a felhasználóipar kérdőívekre adott válaszai azt mutatják, hogy a magnezittégla költsége az összköltségek jóval kevesebb mint 1 %-át teszi ki. Így a dömpingellenes vámoknak elhanyagolható hatása lenne az acélgyártási folyamat összköltségére. Ráadásul a jelenlegi acélipari tendenciák egyértelműen az értékesítési árak és a jövedelmezőség javulását mutatják, ami azt jelenti, hogy tovább csökken a magnezittégla jelentősége a teljes üzleti forgalomban. |
| --- | --- |

(143)

Azonban a felhasználóipar kérdőívekre adott válaszai azt mutatják, hogy a magnezittégla költsége az összköltségek jóval kevesebb mint 1 %-át teszi ki. Így a dömpingellenes vámoknak elhanyagolható hatása lenne az acélgyártási folyamat összköltségére. Ráadásul a jelenlegi acélipari tendenciák egyértelműen az értékesítési árak és a jövedelmezőség javulását mutatják, ami azt jelenti, hogy tovább csökken a magnezittégla jelentősége a teljes üzleti forgalomban.

5.5.   Következtetés a felhasználók érdekéről

| (144) | A fentieket mérlegelve nem valószínű, hogy a dömpingellenes intézkedések az ellátás elégtelenségét vagy versenyellenes helyzetet okoznának a közösségi piacon, mégpedig azért sem, mert a kínai magnezittégla még valószínűleg így is megtartja jelenlegi piaci részesedését. Megállapították, hogy a költségnövekedés elhanyagolható lenne, és nem befolyásolná lényegesen az acélipar versenyképességét. Ezért ideiglenes úgy ítélték meg, hogy a felhasználók érdeke nem tiltja az intézkedések bevezetését. |
| --- | --- |

(144)

A fentieket mérlegelve nem valószínű, hogy a dömpingellenes intézkedések az ellátás elégtelenségét vagy versenyellenes helyzetet okoznának a közösségi piacon, mégpedig azért sem, mert a kínai magnezittégla még valószínűleg így is megtartja jelenlegi piaci részesedését. Megállapították, hogy a költségnövekedés elhanyagolható lenne, és nem befolyásolná lényegesen az acélipar versenyképességét. Ezért ideiglenes úgy ítélték meg, hogy a felhasználók érdeke nem tiltja az intézkedések bevezetését.

6.   Következtetés a közösségi érdekről

| (145) | Az érintett országból származó magnezittégla behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése egyértelműen összhangban van a közösségi gazdasági ágazat érdekeivel. Az importőrökre/kereskedőkre és a felhasználó iparágakra várhatóan elhanyagolható hatást gyakorolnak a magnezittégla árai. Ezzel ellentétben a piaci részesedés elvesztésével, az árak csökkenésével és a jövedelmezőség visszaesésével járó veszteségek egyértelműen nagyobb horderejűek a közösségi gazdasági ágazat szempontjából. |
| --- | --- |

(145)

Az érintett országból származó magnezittégla behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése egyértelműen összhangban van a közösségi gazdasági ágazat érdekeivel. Az importőrökre/kereskedőkre és a felhasználó iparágakra várhatóan elhanyagolható hatást gyakorolnak a magnezittégla árai. Ezzel ellentétben a piaci részesedés elvesztésével, az árak csökkenésével és a jövedelmezőség visszaesésével járó veszteségek egyértelműen nagyobb horderejűek a közösségi gazdasági ágazat szempontjából.

| (146) | A fenti megállapításokat figyelembe véve ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy nincs olyan kényszerítő ok, amely a KNK-ból származó magnezittégla behozatalára vonatkozó dömpingellenes vámok kivetése ellen szólna. |
| --- | --- |

(146)

A fenti megállapításokat figyelembe véve ideiglenesen azt a következtetést vonták le, hogy nincs olyan kényszerítő ok, amely a KNK-ból származó magnezittégla behozatalára vonatkozó dömpingellenes vámok kivetése ellen szólna.

F.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

1.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint

| (147) | A dömpinggel, a kárral és a közösségi érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingbehozatal további kárt okozzon a közösségi gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(147)

A dömpinggel, a kárral és a közösségi érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingbehozatal további kárt okozzon a közösségi gazdasági ágazatnak.

| (148) | Olyan szintű intézkedéseket kell bevezetni, amelyek elégségesek az említett behozatal által okozott kár megszüntetéséhez, de nem lépik túl a megállapított dömpingkülönbözetet. A káros dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor úgy ítélték meg, hogy olyan intézkedéseket kell elfogadni, amelyek lehetővé teszik a közösségi gazdasági ágazat számára gyártási költségeinek fedezését és általában egy olyan ésszerű adózás előtti nyereség megszerzését, amelyet az iparág egy ilyen típusú ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, azaz a dömpingbehozatal hatása nélkül, a hasonló termék közösségi értékesítésével elérne. A számítás során a forgalom 8 %-ának megfelelő adózás előtti haszonkulcsot vettek figyelembe, amely a dömpingbehozatal előtt realizált nyereségi szinteken alapult. Ennek alapján a közösségi gazdasági ágazat tekintetében kiszámították a hasonló termék kárt nem okozó árát. A kárt nem okozó ár összegét úgy kapták meg, hogy a gyártási költséghez hozzáadták a fent említett 8 %-os haszonkulcsot. |
| --- | --- |

(148)

Olyan szintű intézkedéseket kell bevezetni, amelyek elégségesek az említett behozatal által okozott kár megszüntetéséhez, de nem lépik túl a megállapított dömpingkülönbözetet. A káros dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor úgy ítélték meg, hogy olyan intézkedéseket kell elfogadni, amelyek lehetővé teszik a közösségi gazdasági ágazat számára gyártási költségeinek fedezését és általában egy olyan ésszerű adózás előtti nyereség megszerzését, amelyet az iparág egy ilyen típusú ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, azaz a dömpingbehozatal hatása nélkül, a hasonló termék közösségi értékesítésével elérne. A számítás során a forgalom 8 %-ának megfelelő adózás előtti haszonkulcsot vettek figyelembe, amely a dömpingbehozatal előtt realizált nyereségi szinteken alapult. Ennek alapján a közösségi gazdasági ágazat tekintetében kiszámították a hasonló termék kárt nem okozó árát. A kárt nem okozó ár összegét úgy kapták meg, hogy a gyártási költséghez hozzáadták a fent említett 8 %-os haszonkulcsot.

| (149) | Ezt követően a súlyozott átlagos importár és a kárt nem okozó átlagár összehasonlításával meghatározták a szükséges áremelkedést. Egy 10 %-os kiigazító összeget adtak hozzá az importárakhoz, mégpedig három okból kifolyólag. Egyrészt a közösségi gazdasági ágazat termelőüzemei az acélművek közelében helyezkednek el, míg a behozatal tekintetében rendszerint magasabbak a szállítási és biztosítási költségek a rakományt fogadó kikötőkből a Közösségbe. Másrészt a közösségi gazdasági ágazat a jelentősebb acélművekkel szembeni vételárba beépítette a műszaki háttér költségét, míg az exportőrök rendszerint nem. Harmadrészt a közösségi gazdasági ágazat mindig végfelhasználóknak értékesített, míg számos behozatali ügyletet a kereskedőkkel kötöttek meg, ami további költségekkel járt. |
| --- | --- |

(149)

Ezt követően a súlyozott átlagos importár és a kárt nem okozó átlagár összehasonlításával meghatározták a szükséges áremelkedést. Egy 10 %-os kiigazító összeget adtak hozzá az importárakhoz, mégpedig három okból kifolyólag. Egyrészt a közösségi gazdasági ágazat termelőüzemei az acélművek közelében helyezkednek el, míg a behozatal tekintetében rendszerint magasabbak a szállítási és biztosítási költségek a rakományt fogadó kikötőkből a Közösségbe. Másrészt a közösségi gazdasági ágazat a jelentősebb acélművekkel szembeni vételárba beépítette a műszaki háttér költségét, míg az exportőrök rendszerint nem. Harmadrészt a közösségi gazdasági ágazat mindig végfelhasználóknak értékesített, míg számos behozatali ügyletet a kereskedőkkel kötöttek meg, ami további költségekkel járt.

| (150) | Ezt követően az ezen összehasonlítás alapján kapott különbségeket az átlagos behozatali CIF-érték százalékában fejezték ki. Az összehasonlítást a 11 preambulumbekezdésben meghatározottak szerint a PCN-számok szerinti csoportok felhasználásával végezték. |
| --- | --- |

(150)

Ezt követően az ezen összehasonlítás alapján kapott különbségeket az átlagos behozatali CIF-érték százalékában fejezték ki. Az összehasonlítást a 11 preambulumbekezdésben meghatározottak szerint a PCN-számok szerinti csoportok felhasználásával végezték.

| (151) | A PGE-ben vagy EE-ben részesülő vállalatokra vonatkozó ideiglenes súlyozott átlagos kárkülönbözet:












  — | Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd |
| --- | --- | --- |

(151)

A PGE-ben vagy EE-ben részesülő vállalatokra vonatkozó ideiglenes súlyozott átlagos kárkülönbözet:

—

Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd

17,1 %

| — | Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd

42,1 %

| — | Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd

21,9 %

| — | Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd

21,9 %

| — | Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd

54,6 %

| — | Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd

66,1 %.

| (152) | Az összes többi KNK-beli exportőr országos kárkiküszöbölési szintjének kiszámítása érdekében emlékeztetni kell arra, hogy ezek a vállalatok csekély mértékben működtek együtt. Ezért a sem PGE-ben, sem EE-ben nem részesülő együttműködő exportőrök adatai alapján kiszámítottak egy különbözetet. Mivel ez a kárkiküszöbölési szint alacsonyabb volt, mint a fent felsorolt vállalatokra megállapított legmagasabb kárkiküszöbölési szint, valamint az együtt nem működésre való ösztönzés elkerülése érdekében, az országos kárkiküszöbölési szintet a fent megállapított legmagasabb értékben, azaz 66,1 %-ban rögzítették. |
| --- | --- |

(152)

Az összes többi KNK-beli exportőr országos kárkiküszöbölési szintjének kiszámítása érdekében emlékeztetni kell arra, hogy ezek a vállalatok csekély mértékben működtek együtt. Ezért a sem PGE-ben, sem EE-ben nem részesülő együttműködő exportőrök adatai alapján kiszámítottak egy különbözetet. Mivel ez a kárkiküszöbölési szint alacsonyabb volt, mint a fent felsorolt vállalatokra megállapított legmagasabb kárkiküszöbölési szint, valamint az együtt nem működésre való ösztönzés elkerülése érdekében, az országos kárkiküszöbölési szintet a fent megállapított legmagasabb értékben, azaz 66,1 %-ban rögzítették.

2.   Ideiglenes intézkedések

| (153) | A fent említettek fényében úgy ítélték meg, hogy az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni az érintett termék KNK-ból származó behozatalára. Az alacsonyabb vám szabályával összhangban a dömpingellenes vámot a dömpingkülönbözet vagy a kárkülönbözet szintjén kell rögzíteni, attól függően, hogy melyik az alacsonyabb. Mivel a vállalatok csekély mértékben működtek együtt, a maradványkülönbözetet az együttműködő exportáló termelőkre kiszámított legmagasabb különbözet szintjén, azaz a vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-ár 66,1 %-ában rögzítették. Az e rendeletben meghatározott, vállalatokra vonatkozó egyedi dömpingellenes vámot a jelenlegi vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Ezért ezek az említett vizsgálat során megállapított helyzetet tükrözik e vállalatokkal kapcsolatban. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) így kizárólag az érintett országból származó és a vállalatok, tehát a külön említett jogi személyek által gyártott termékek behozatalára alkalmazandók. Azok az importált termékek, amelyeket egy másik, e rendelet rendelkező részében névvel és címmel külön nem említett vállalat gyártott, beleértve a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolt viszonyban álló jogi személyeket is, nem részesülhetnek az e vámtételek nyújtotta előnyökből, hanem az „összes többi vállalatra” alkalmazandó vámtétel vonatkozik rájuk. |
| --- | --- |

(153)

A fent említettek fényében úgy ítélték meg, hogy az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni az érintett termék KNK-ból származó behozatalára. Az alacsonyabb vám szabályával összhangban a dömpingellenes vámot a dömpingkülönbözet vagy a kárkülönbözet szintjén kell rögzíteni, attól függően, hogy melyik az alacsonyabb. Mivel a vállalatok csekély mértékben működtek együtt, a maradványkülönbözetet az együttműködő exportáló termelőkre kiszámított legmagasabb különbözet szintjén, azaz a vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított CIF-ár 66,1 %-ában rögzítették. Az e rendeletben meghatározott, vállalatokra vonatkozó egyedi dömpingellenes vámot a jelenlegi vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Ezért ezek az említett vizsgálat során megállapított helyzetet tükrözik e vállalatokkal kapcsolatban. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) így kizárólag az érintett országból származó és a vállalatok, tehát a külön említett jogi személyek által gyártott termékek behozatalára alkalmazandók. Azok az importált termékek, amelyeket egy másik, e rendelet rendelkező részében névvel és címmel külön nem említett vállalat gyártott, beleértve a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolt viszonyban álló jogi személyeket is, nem részesülhetnek az e vámtételek nyújtotta előnyökből, hanem az „összes többi vállalatra” alkalmazandó vámtétel vonatkozik rájuk.

| (154) | A vállalatokra vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtétel alkalmazása iránti kérelmeket (például a jogi személy nevének megváltozását vagy új termelőegységek vagy értékesítési központok létrehozását követően) a Bizottságnak (3) kell címezni, és mellékelni kell az összes lényeges információt, különösen a vállalat termelési, valamint belföldi és exportértékesítési tevékenységében bekövetkezett olyan változásokra vonatkozó információkat, amelyek kapcsolatban állnak a névváltozással vagy a termelőegységek vagy értékesítési központok megváltozásával. Adott esetben az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok jegyzékének frissítésével megfelelően módosítják a rendeletet. |
| --- | --- |

(154)

A vállalatokra vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtétel alkalmazása iránti kérelmeket (például a jogi személy nevének megváltozását vagy új termelőegységek vagy értékesítési központok létrehozását követően) a Bizottságnak (3) kell címezni, és mellékelni kell az összes lényeges információt, különösen a vállalat termelési, valamint belföldi és exportértékesítési tevékenységében bekövetkezett olyan változásokra vonatkozó információkat, amelyek kapcsolatban állnak a névváltozással vagy a termelőegységek vagy értékesítési központok megváltozásával. Adott esetben az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok jegyzékének frissítésével megfelelően módosítják a rendeletet.

| (155) | A javasolt dömpingellenes vámok a következők.








  Vállalat | A kár megszüntetéséhez szükséges különbözet | Dömpingkülönbözet | Javasolt dömpingellenes vám |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd | 17,1 % | 11,2 % | 11,2 % |
| Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd | 42,1 % | 34,1 % | 34,1 % |
| Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd | 21,9 % | 55,7 % | 21,9 % |
| Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd | 21,9 % | 55,7 % | 21,9 % |
| Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd | 54,6 % | 41,4 % | 41,4 % |
| Yingkou Orind Refractories Ltd | 66,1 % | 99,9 % | 66,1 % |
| Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd | 66,1 % | 99,9 % | 66,1 % |
| RHI Refractories Liaoning Co. Ltd | 66,1 % | 99,9 % | 66,1 % |
| Dashiqiao City Magnesite Refractory Factory Co. Ltd | 66,1 % | 99,9 % | 66,1 % |
| Összes többi vállalat | 66,1 % | 99,9 % | 66,1 % |

(155)

A javasolt dömpingellenes vámok a következők.

Vállalat

A kár megszüntetéséhez szükséges különbözet

Dömpingkülönbözet

Javasolt dömpingellenes vám

Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd

17,1 %

11,2 %

11,2 %

Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd

42,1 %

34,1 %

34,1 %

Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd

21,9 %

55,7 %

21,9 %

Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd

21,9 %

55,7 %

21,9 %

Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd

54,6 %

41,4 %

41,4 %

Yingkou Orind Refractories Ltd

66,1 %

99,9 %

66,1 %

Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd

66,1 %

99,9 %

66,1 %

RHI Refractories Liaoning Co. Ltd

66,1 %

99,9 %

66,1 %

Dashiqiao City Magnesite Refractory Factory Co. Ltd

66,1 %

99,9 %

66,1 %

Összes többi vállalat

66,1 %

99,9 %

66,1 %

G.   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

| (156) | A hatékony és eredményes ügyvitel érdekében meg kell határozni egy időszakot, amelyen belül az érdekelt felek, akik az eljárás kezdeményezéséről szóló értesítésben kitűzött határidőn belül jelentkeztek, írásban ismertethetik álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Ezenkívül fel kell hívni a figyelmet arra, hogy az e rendelet alkalmazásában a vámok kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenes jellegűek, és adott esetben a végleges vámok meghatározása céljából újra kell értékelni azokat, |
| --- | --- |

(156)

A hatékony és eredményes ügyvitel érdekében meg kell határozni egy időszakot, amelyen belül az érdekelt felek, akik az eljárás kezdeményezéséről szóló értesítésben kitűzött határidőn belül jelentkeztek, írásban ismertethetik álláspontjukat, és meghallgatást kérhetnek. Ezenkívül fel kell hívni a figyelmet arra, hogy az e rendelet alkalmazásában a vámok kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenes jellegűek, és adott esetben a végleges vámok meghatározása céljából újra kell értékelni azokat,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Ideiglenes dömpingellenes vámot vetnek ki a Kínai Népköztársaságból származó, szokásos esetben az ex 6815 91 00 és ex 6815 99 10 és az ex 6815 99 90 KN-kód (TARIC-kódok: 6815910010, 6815991020 és 6815999020) szerinti, kiégetetlen, vegyileg lekötött magnezittégla behozatalára, amelynek égetetettmagnézia-összetevője legalább 80 % MgO-t tartalmaz, függetlenül attól, hogy tartalmaz-e magnezitet

(2)   Az (1) bekezdésben leírt termék vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vám mértéke a következő:

| Gyártó | Dömpingellenes vám
  (%) | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd, Jinqiao Development Zone, Dashiqiao, Liaoning Province, 115100, KNK | 11,2 | A632 |
| Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd, Gangdu Management Zone, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, KNK | 34,1 | A633 |
| Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd, Houlashan, Jinqiao Village, Dashiqiao City, Liaoning Province 115100, KNK | 21,9 | A634 |
| Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd, Houlashan, Jinqiao Village, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, KNK | 21,9 | A635 |
| Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd, Qinghuayu Village, Qinghua District, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, KNK | 41,4 | A636 |
| Yingkou Orind Refractories Ltd, Wanghai, Bayuquan, Yingkou, Liaoning, 115007, KNK | 66,1 | A637 |
| Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd, Biangan Village, Nanlou Economic Development zone, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, KNK | 66,1 | A638 |
| RHI Refractories Liaoning Co. Ltd, Shenjingzi, Bayuquan, Yingkou, Liaoning, 115007, P.R. KNK | 66,1 | A639 |
| Dashiqiao City Magnesite Refractory Factory Co. Ltd, No. 8, Heping Yuzigou, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, KNK | 66,1 | A640 |
| Összes többi vállalat | 66,1 | A999 |

Gyártó

Dömpingellenes vám

(%)

Kiegészítő TARIC-kód

Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd, Jinqiao Development Zone, Dashiqiao, Liaoning Province, 115100, KNK

11,2

A632

Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd, Gangdu Management Zone, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, KNK

34,1

A633

Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd, Houlashan, Jinqiao Village, Dashiqiao City, Liaoning Province 115100, KNK

21,9

A634

Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd, Houlashan, Jinqiao Village, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, KNK

21,9

A635

Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd, Qinghuayu Village, Qinghua District, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, KNK

41,4

A636

Yingkou Orind Refractories Ltd, Wanghai, Bayuquan, Yingkou, Liaoning, 115007, KNK

66,1

A637

Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd, Biangan Village, Nanlou Economic Development zone, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, KNK

66,1

A638

RHI Refractories Liaoning Co. Ltd, Shenjingzi, Bayuquan, Yingkou, Liaoning, 115007, P.R. KNK

66,1

A639

Dashiqiao City Magnesite Refractory Factory Co. Ltd, No. 8, Heping Yuzigou, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, KNK

66,1

A640

Összes többi vállalat

66,1

A999

(3)   Az (1) bekezdésben említett termék közösségi szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével egyenértékű vámbiztosíték nyújtása.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a hatályos vámrendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

A 384/96/EK tanácsi rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek e rendelet hatálybalépésétől számított 30 napon belül kérhetik azoknak az alapvető tényeknek és szempontoknak a nyilvánosságra hozatalát, amelyek e rendelet elfogadásának alapjául szolgáltak, továbbá írásban ismertethetik álláspontjukat, és szóbeli meghallgatást kérhetnek a Bizottság előtt.

A 384/96/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazásával kapcsolatban.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

E rendelet 1. cikkét egy hat hónapos időszakra kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. április 11-én.

a Bizottság részéről

Peter MANDELSON

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 461/2004/EK rendelettel (HL L 77., 2004.3.13., 12. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL C 180., 2004.7.13., 2. o.

2

(3)

3

| Európai Bizottság |
| --- |
| Kereskedelmi Főigazgatóság |
| B. Igazgatóság |
| J-79 5/16 Hivatal |
| B-1049 Brüsszel. |

Európai Bizottság

Kereskedelmi Főigazgatóság

B. Igazgatóság

J-79 5/16 Hivatal

B-1049 Brüsszel.

---

| 12.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 93/31 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 93/31

---

A BIZOTTSÁG 553/2005/EK RENDELETE

(2005. április 11.)

az importjogosultságok újbóli felosztásáról az 1081/1999/EK rendelet alapján, egyes alpesi és hegyi fajtájú, nem vágásra szánt bikák, tehenek és üszők vonatkozásában

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1254/1999/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az egyes alpesi és hegyi fajtájú, nem vágásra szánt bikákra, tehenekre és üszőkre vonatkozó behozatali vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről, az 1012/98/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről és az 1143/98/EK rendelet módosításáról szóló, 1999. május 26-i 1081/1999/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 9. cikke (3) bekezdésére,

figyelembe véve a következőket:

Az 1081/1999/EK rendelet 1. cikkében előírja a 2004. július 1. és 2005. június 30. közötti időszakra két vámkontingens nyitását, egyenként 5 000 jószágra, egyes alpesi és hegyi fajtájú, nem vágásra szánt bikákra, tehenekre és üszőkre. A jelzett rendelet 9. cikke előírja mindkét kontingens vonatkozásában azoknak a mennyiségeknek az újbóli felosztását, amelyekre 2005. március 15-ig nem érkezett be behozatali engedély iránti kérelem,

A KÖVETKEZŐ RENDELETET HOZTA:

1. cikk

Az 1081/1999/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdésében megnevezett mennyiségek:

| — | 3 711 jószág a 09.0001 tételszámra, |
| --- | --- |

—

3 711 jószág a 09.0001 tételszámra,

| — | 3 712 jószág a 09.0003 tételszámra. |
| --- | --- |

—

3 712 jószág a 09.0003 tételszámra.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. április 12-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. április 11-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 21. o. A legutóbb az 1782/2003/EK bizottsági rendelettel (HL L 270., 2003.10.21., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 131., 1999.5.27., 15. o. Az 1096/2001/EK rendelettel (HL L 150., 2001.6.6., 33. o.) módosított rendelet.

2

---

| 12.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 93/32 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 93/32

---

A BIZOTTSÁG 554/2005/EK RENDELETE

(2005. április 11.)

a szegfűre és a rózsára vonatkozó közösségi termelői árak és közösségi importárak meghatározásáról a Jordániából származó egyes virágok behozatalára vonatkozó megállapodások alkalmazása céljára

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a Ciprusról, Izraelből, Jordániából, Marokkóból, valamint Ciszjordániából és a Gázai övezetből származó egyes virágok behozatalára vonatkozó kedvezményes vámok alkalmazására vonatkozó feltételek meghatározásáról szóló, 1987. december 21-i 4088/87/EGK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 4088/87/EGK rendelet 2. cikk (2) bekezdése, illetve 3. cikke előírja, hogy a nagyvirágú rózsára, a kisvirágú rózsára, az egy virágból álló (virágos) szegfűre és a több virágból álló (virágos szárú) szegfűre vonatkozó közösségi importárat és közösségi termelői árat tizenöt naponta kell meghatározni, és az így megállapított árak két hétig alkalmazandók. A Ciprusról, Izraelből, Jordániából, Marokkóból és a Gázai övezetből származó egyes virágok Közösségbe történő behozatalára vonatkozó rendelkezések alkalmazására vonatkozó szabályokról szóló, 1988. március 17-i 700/88/EGK bizottsági rendelet (2) 1b. cikke értelmében ezeket az árakat kéthetes időszakokra kell megállapítani a tagállamok által közölt súlyozott árak alapján. |
| --- | --- |

(1)

A 4088/87/EGK rendelet 2. cikk (2) bekezdése, illetve 3. cikke előírja, hogy a nagyvirágú rózsára, a kisvirágú rózsára, az egy virágból álló (virágos) szegfűre és a több virágból álló (virágos szárú) szegfűre vonatkozó közösségi importárat és közösségi termelői árat tizenöt naponta kell meghatározni, és az így megállapított árak két hétig alkalmazandók. A Ciprusról, Izraelből, Jordániából, Marokkóból és a Gázai övezetből származó egyes virágok Közösségbe történő behozatalára vonatkozó rendelkezések alkalmazására vonatkozó szabályokról szóló, 1988. március 17-i 700/88/EGK bizottsági rendelet (2) 1b. cikke értelmében ezeket az árakat kéthetes időszakokra kell megállapítani a tagállamok által közölt súlyozott árak alapján.

| (2) | Az alkalmazandó vám meghatározása érdekében fontos, hogy ezeket az árakat késedelem nélkül határozzák meg. |
| --- | --- |

(2)

Az alkalmazandó vám meghatározása érdekében fontos, hogy ezeket az árakat késedelem nélkül határozzák meg.

| (3) | Minthogy Ciprus 2004. május 1-jével csatlakozott az Európai Unióhoz, a továbbiakban nincs helye importár megállapításának ezen ország tekintetében. |
| --- | --- |

(3)

Minthogy Ciprus 2004. május 1-jével csatlakozott az Európai Unióhoz, a továbbiakban nincs helye importár megállapításának ezen ország tekintetében.

| (4) | Hasonlóképpen, figyelembe veendő az Európai Közösség és Izrael Állam között a kölcsönös liberalizációs intézkedésekről és az EK-Izrael társulási megállapodás 1. és 2. jegyzőkönyvének helyettesítéséről szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló, 2003. december 22-i 2003/917/EK tanácsi határozattal (3), az Európai Közösség és a Marokkói Királyság között a kölcsönös liberalizációs intézkedésekről és az EK-Marokkó társulási megállapodás 1. és 3. jegyzőkönyvének helyettesítéséről szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló, 2003. december 22-i 2003/914/EK tanácsi határozattal (4), valamint az Európai Közösség, valamint Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) között levélváltás formájában létrejött, kölcsönös liberalizációs intézkedésekről, valamint az Európai Közösség és a Palesztin Nemzeti Hatóság közötti ideiglenes társulási megállapodás 1. és 2. jegyzőkönyvének felváltásáról szóló megállapodás megkötéséről szóló 2004. december 22-i tanácsi határozattal (5) jóváhagyott megállapodásokat, a jövőben nincs helye importár megállapításának Izrael, Marokkó, Ciszjordánia, illetve a Gázai övezet tekintetében sem. |
| --- | --- |

(4)

Hasonlóképpen, figyelembe veendő az Európai Közösség és Izrael Állam között a kölcsönös liberalizációs intézkedésekről és az EK-Izrael társulási megállapodás 1. és 2. jegyzőkönyvének helyettesítéséről szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló, 2003. december 22-i 2003/917/EK tanácsi határozattal (3), az Európai Közösség és a Marokkói Királyság között a kölcsönös liberalizációs intézkedésekről és az EK-Marokkó társulási megállapodás 1. és 3. jegyzőkönyvének helyettesítéséről szóló, levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló, 2003. december 22-i 2003/914/EK tanácsi határozattal (4), valamint az Európai Közösség, valamint Ciszjordánia és a Gázai övezet Palesztin Nemzeti Hatósága képviseletében a Palesztin Felszabadítási Szervezet (PFSZ) között levélváltás formájában létrejött, kölcsönös liberalizációs intézkedésekről, valamint az Európai Közösség és a Palesztin Nemzeti Hatóság közötti ideiglenes társulási megállapodás 1. és 2. jegyzőkönyvének felváltásáról szóló megállapodás megkötéséről szóló 2004. december 22-i tanácsi határozattal (5) jóváhagyott megállapodásokat, a jövőben nincs helye importár megállapításának Izrael, Marokkó, Ciszjordánia, illetve a Gázai övezet tekintetében sem.

| (5) | Ezeket az intézkedéseket az Élőnövény- és Virágpiaci Irányítóbizottság ülései közötti idõszakban a Bizottságnak kell meghoznia, |
| --- | --- |

(5)

Ezeket az intézkedéseket az Élőnövény- és Virágpiaci Irányítóbizottság ülései közötti idõszakban a Bizottságnak kell meghoznia,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az egy virágból álló (virágos) szegfűre, a több virágból álló (virágos szárú) szegfűre, a nagyvirágú rózsára és a kisvirágú rózsára vonatkozó, a 4088/87/EGK rendelet 1. cikkében említett közösségi termelői árakat és közösségi importárakat a 2005. április 13-tól 2005. április 26-ig terjedő időszakra a jelen rendelet melléklete rögzíti.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. április 11-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 382., 1987.12.31., 22. o. A legutóbb az 1300/97/EK rendelettel (HL L 177., 1997.7.5., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 72., 1988.3.18., 16. o. A legutóbb a 2062/97/EK rendelettel (HL L 289., 1997.10.22., 1. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 346., 2003.12.31., 65. o.

3

(4)  HL L 345., 2003.12.31., 117. o.

4

(5)  HL L 2., 2005.1.5., 4. o.

5

---

MELLÉKLET

| (EUR/100 db) |
| --- |
| Időszak: 2005. április 13. és 26. között |
| Közösségi termelői ár | Egy virágból álló szegfű
  (virágos) | Több virágból álló szegfű
  (virágos szárú) | Nagyvirágú rózsa | Kisvirágú rózsa |
| | 15,65 | 12,78 | 22,47 | 11,72 |
| Közösségi importár | Egy virágból álló szegfű
  (virágos) | Több virágból álló szegfű
  (virágos szárú) | Nagyvirágú rózsa | Kisvirágú rózsa |
| Jordanie | — | — | — | — |

(EUR/100 db)

Időszak: 2005. április 13. és 26. között

Közösségi termelői ár

Egy virágból álló szegfű

(virágos)

Több virágból álló szegfű

(virágos szárú)

Nagyvirágú rózsa

Kisvirágú rózsa

15,65

12,78

22,47

11,72

Közösségi importár

Egy virágból álló szegfű

(virágos)

Több virágból álló szegfű

(virágos szárú)

Nagyvirágú rózsa

Kisvirágú rózsa

Jordanie

—

—

—

—

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

| 12.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 93/34 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 93/34

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. április 4.)

a szarvasmarhasperma és a friss sertéshús Kanadából való behozatalának egyszerűsített bizonyítványairól és a 2004/639/EK határozat módosításáról

(az értesítés a C(2005) 1002. számú dokumentummal történt)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/290/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösség és Kanada kormánya között létrejött, az élő állatok és állati termékek kereskedelmével kapcsolatos köz- és állat-egészségügyi védelemre vonatkozó állat-egészségügyi intézkedésekről szóló megállapodás megkötéséről szóló, 1998. december 14-i 1999/201/EK tanácsi határozatra (1) és különösen annak 3. cikkére,

tekintettel a szarvasmarhafajba tartozó háziállatok mélyhűtött spermájának Közösségen belüli kereskedelmére és behozatalára alkalmazandó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról szóló, 1988. június 14-i 88/407/EGK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 10. cikke (2) bekezdésére és 11. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a szarvasmarhafélék, juh- és kecskefélék, a sertések és a friss hús vagy húsipari termékek harmadik országból történő behozatalára vonatkozó egészségügyi és állat-egészségügyi vizsgálatok problémáiról szóló, 1972. december 12-i 72/462/EGK tanácsi irányelvre (3) és különösen annak 16. cikke (1) bekezdésére és 22. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek előállítására, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára vonatkozó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2002/99/EK tanácsi irányelvre (4) és különösen annak 8. cikke (4) bekezdésére és 9. cikke (4) bekezdése b) pontjára,

mivel:

| (1) | Az Európai Közösség és Kanada kormánya között az élő állatok és állati termékek kereskedelmével kapcsolatos köz- és állat-egészségügyi védelemre vonatkozó állat-egészségügyi intézkedésekről 1998. december 17-én létrejött megállapodás (a továbbiakban: a „megállapodás”) V. melléklete megállapítja a meghatározott állatok és azokból készült termékek behozatalára vonatkozó olyan köz- és állat-egészségügyi intézkedéseket, amelyek esetében el kell ismerni az egyenértékűséget. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Közösség és Kanada kormánya között az élő állatok és állati termékek kereskedelmével kapcsolatos köz- és állat-egészségügyi védelemre vonatkozó állat-egészségügyi intézkedésekről 1998. december 17-én létrejött megállapodás (a továbbiakban: a „megállapodás”) V. melléklete megállapítja a meghatározott állatok és azokból készült termékek behozatalára vonatkozó olyan köz- és állat-egészségügyi intézkedéseket, amelyek esetében el kell ismerni az egyenértékűséget.

| (2) | A melléklet VII. melléklete arról rendelkezik, hogy egyszerűsített hivatalos állat-egészségügyi és/vagy közegészségügyi igazolásokkal kell kiegészíteni az élő állatok és állati termékek Közösségbe való behozatalára vonatkozó egészségügyi mintabizonyítványokat, amelyek esetében elismerték az egyenértékűségi intézkedéseket (Igen-1). |
| --- | --- |

(2)

A melléklet VII. melléklete arról rendelkezik, hogy egyszerűsített hivatalos állat-egészségügyi és/vagy közegészségügyi igazolásokkal kell kiegészíteni az élő állatok és állati termékek Közösségbe való behozatalára vonatkozó egészségügyi mintabizonyítványokat, amelyek esetében elismerték az egyenértékűségi intézkedéseket (Igen-1).

| (3) | A szarvasmarhasperma esetében a 2003/43/EK irányelvvel (5) módosított 88/407/EGK irányelv alapján egyenértékűséget ismertek el az állat-egészségügyi követelményekkel kapcsolatban, és ezért a szarvasmarhasperma esetében egyszerűsített mintabizonyítványt kell kidolgozni. |
| --- | --- |

(3)

A szarvasmarhasperma esetében a 2003/43/EK irányelvvel (5) módosított 88/407/EGK irányelv alapján egyenértékűséget ismertek el az állat-egészségügyi követelményekkel kapcsolatban, és ezért a szarvasmarhasperma esetében egyszerűsített mintabizonyítványt kell kidolgozni.

| (4) | Tisztázni kell, hogy a marhafélék fajai közé tartozó háziállatok spermájának behozatali feltételeiről szóló, 2004. szeptember 6-i 2004/639/EK bizottsági határozatban (6) megállapított állat-egészségügyi mintabizonyítványok használata kötelező a Közösség és harmadik országok között létrejött egyenértékűségi megállapodásokra alapuló meghatározott tanúsítási követelmények sérelme nélkül. Ezért ennek megfelelően módosítani kell a 2004/639/EK határozatot. |
| --- | --- |

(4)

Tisztázni kell, hogy a marhafélék fajai közé tartozó háziállatok spermájának behozatali feltételeiről szóló, 2004. szeptember 6-i 2004/639/EK bizottsági határozatban (6) megállapított állat-egészségügyi mintabizonyítványok használata kötelező a Közösség és harmadik országok között létrejött egyenértékűségi megállapodásokra alapuló meghatározott tanúsítási követelmények sérelme nélkül. Ezért ennek megfelelően módosítani kell a 2004/639/EK határozatot.

| (5) | Egyenértékűséget ismeretek el a sertéshús közegészségügyi követelményeivel kapcsolatban, de az állat-egészségügyi követelményeivel kapcsolatban nem. Ezért a sertéshúsra vonatkozó mintabizonyítványra alapuló egyszerűsítésnek csak a közegészségügyi intézkedéseket kell érintenie. |
| --- | --- |

(5)

Egyenértékűséget ismeretek el a sertéshús közegészségügyi követelményeivel kapcsolatban, de az állat-egészségügyi követelményeivel kapcsolatban nem. Ezért a sertéshúsra vonatkozó mintabizonyítványra alapuló egyszerűsítésnek csak a közegészségügyi intézkedéseket kell érintenie.

| (6) | Az állatok levágáskor vagy leöléskor történő védelméről szóló, 1993. december 22-i 93/119/EK tanácsi irányelv (7) úgy rendelkezik, hogy a harmadik országból behozandó húst kísérő egészségügyi bizonyítványt ki kell egészíteni egy arról szóló igazolással, hogy az irányelvben említett állatokat legalább az irányelvben előírt mértékű humánus körülményeket biztosító körülmények között vágták le. Ezt az igazolást bele kell foglalni a friss sertéshús e határozatban megállapított mintabizonyítványába. |
| --- | --- |

(6)

Az állatok levágáskor vagy leöléskor történő védelméről szóló, 1993. december 22-i 93/119/EK tanácsi irányelv (7) úgy rendelkezik, hogy a harmadik országból behozandó húst kísérő egészségügyi bizonyítványt ki kell egészíteni egy arról szóló igazolással, hogy az irányelvben említett állatokat legalább az irányelvben előírt mértékű humánus körülményeket biztosító körülmények között vágták le. Ezt az igazolást bele kell foglalni a friss sertéshús e határozatban megállapított mintabizonyítványába.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A tagállamok engedélyezik a szarvasmarhafélék fajai közé tartozó háziállatok spermájának Kanadából történő behozatalát az I. mellékletben szereplő mintabizonyítványban megállapított tanúsítási feltételeknek megfelelően, és amennyiben azt egy a szállítmány Kanadából való elindulását megelőzően megfelelően kitöltött és kibocsátott ilyen bizonyítvány kíséri.

2. cikk

A tagállamok engedélyezik a házi sertés friss húsának Kanadából történő behozatalát a II. mellékletben szereplő mintabizonyítványban megállapított tanúsítási feltételeknek megfelelően, és amennyiben azt egy a szállítmány Kanadából való elindulását megelőzően megfelelően kitöltött és kibocsátott ilyen bizonyítvány kíséri.

3. cikk

A 2004/639/EK határozat 1. cikke az alábbi (4) bekezdéssel egészül ki:

„4.   Az (1) bekezdésben a II. mellékletben szereplő állat-egészségügyi mintabizonyítvány használatára vonatkozóan megállapított követelmény nem sérti a Közösség és harmadik országok között az egyenértékűség elismerését követően létrejött megállapodások alapján elfogadott meghatározott tanúsítási követelményeket és mintabizonyítványokat.”

4. cikk

Az e határozat alkalmazásának időpontjától számított 90 napot nem meghaladó átmeneti ideig a tagállamok a határozat alkalmazásának időpontja előtt érvényes mintabizonyítványok alapján is engedélyezik a szarvasmarhafélék fajai közé tartozó háziállatok spermájának és a házi sertés friss húsának Kanadából történő behozatalát.

5. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2005. április 4-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 71., 1999.3.18., 1. o.

1

(2)  HL L 194., 1988.7.22., 10. o. A legutóbb a 2004/101/EK bizottsági határozattal (HL L 30., 2004.2.4., 15. o.) módosított irányelv.

2

(3)  HL L 302., 1972.12.31., 24. o. A legutóbb a 807/2003/EK rendelettel (HL L 122., 2003.5.16., 36. o.) módosított irányelv.

3

(4)  HL L 18., 2003.1.23., 11. o.

4

(5)  HL L 143., 2003.6.11., 23. o.

5

(6)  HL L 292., 2004.9.15., 21. o.

6

(7)  HL L 340., 1993.12.31., 21. o. A 806/2003/EK rendelettel (HL L 122., 2003.5.16., 1. o.) módosított irányelv.

7

---

I. MELLÉKLET

Image

---

II. MELLÉKLET

Image

Image

Image

---

| 12.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 93/40 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 93/40

---

A BIZOTTSÁG 1/2005 HATÁROZATA

(2005. március 7.)

az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti kölcsönös elismerésről szóló megállapodás szerint egy megfelelőségértékelési szervnek a berendezések és védőrendszerek lehetséges robbanásveszély légterekben szándékolt felhasználásáról szóló ágazati melléklet listájára történő felvételéről

(2005/291/EK)

A BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti kölcsönös elismerésről szóló megállapodásra és különösen annak 10. cikke (4) bekezdésének a) pontjára, valamint 11. cikkére,

mivel egy megfelelőségértékelési szervnek vagy szerveknek a megállapodás 1. mellékletében szereplő ágazati melléklet listájára történő felvételéről a bizottságnak kell határozatot hoznia,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

(1)   Az A. függelékben szereplő megfelelőségértékelési szerv felkerült a megállapodás 1. mellékletében szereplő, a berendezések és védőrendszerek lehetséges robbanásveszély légterekben szándékolt felhasználásáról szóló ágazati melléklet szerinti svájci megfelelőségértékelési szervek listájára.

(2)   A termékek és a megfelelőségértékelési eljárások tekintetében az A. függelékben megnevezett megfelelőségértékelési szerv listára vételének konkrét hatályáról a felek megállapodtak és azt fenntartják.

E két példányban készült határozatot a bizottságnak a felek részéről a megállapodás módosítása céljából eljárásra felhatalmazott képviselői írják alá. A határozat a későbbi aláírás időpontjától hatályos.

Aláírva Bernben, 2005. március 2-án.

a Svájci Államszövetség nevében

Heinz HERTIG

Aláírva Brüsszelben, 2005. március 16-án.

az Európai Közösség nevében

Joanna KIOUSSI

---

A. FÜGGELÉK

A svájci megfelelőségértékelési szerv felkerült a megállapodás 1. mellékletében szereplő, a berendezések és védőrendszerek lehetséges robbanásveszély légterekben szándékolt felhasználásáról szóló ágazati melléklet szerinti megfelelőségértékelési szervek listájára

| QS SCHAFFHAUSEN AG |
| --- |
| Wiesengasse, 20 |
| 8222 Beringen |
| Svájc |
| Telefon: (41) 52 687 20 10 |
| Fax: (41) 52 682 18 02. |

QS SCHAFFHAUSEN AG

Wiesengasse, 20

8222 Beringen

Svájc

Telefon: (41) 52 687 20 10

Fax: (41) 52 682 18 02.

---

| 12.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 93/42 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 93/42

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2005. április 6.)

a villamosenergia-átviteli vezetékrendszereken történő szélessávú elektronikus hírközlésről

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/292/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) („keretirányelv”) és különösen annak 19. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Jelen ajánlás célja biztosítani a villamosenergia-átviteli vezetékrendszerre épülő hírközlő rendszerek kiépítésének feltételeit az átláthatóság, az arányosság és az egyenlő elbánás elve alapján, valamint felszámolni a nem megfelelő szabályozási akadályokat. A villamosenergia-átviteli vezetékrendszerre épülő hírközlő rendszerek berendezésekből és hálózatokból állnak. |
| --- | --- |

(1)

Jelen ajánlás célja biztosítani a villamosenergia-átviteli vezetékrendszerre épülő hírközlő rendszerek kiépítésének feltételeit az átláthatóság, az arányosság és az egyenlő elbánás elve alapján, valamint felszámolni a nem megfelelő szabályozási akadályokat. A villamosenergia-átviteli vezetékrendszerre épülő hírközlő rendszerek berendezésekből és hálózatokból állnak.

| (2) | Az EU elektronikus hírközlésre vonatkozó keretszabályozásának célja létrehozni az elektronikus hírközlő hálózatok és hírközlési szolgáltatások versenyszerű biztosításának feltételeit, valamint biztosítani, hogy a felhasználók a lehető legnagyobb előnyökhöz jussanak a választás, az ár és a minőség vonatkozásában. A nemzeti hatóságok egyik célkitűzése a verseny ösztönzése az elektronikus hírközlő hálózatok – beleértve a villamosenergia-átviteli vezetékrendszerre épülő hírközlő rendszereket is – biztosítása terén. A nemzeti hatóságoknak ezért fel kell számolniuk a szabályozásban rejlő, a villamosenergia-átviteli vezetékrendszeren megvalósuló elektronikus hírközlő hálózatok telepítését és működtetését gátló indokolatlan akadályokat, különösen az áramszolgáltatókat érintő ilyen akadályokat. |
| --- | --- |

(2)

Az EU elektronikus hírközlésre vonatkozó keretszabályozásának célja létrehozni az elektronikus hírközlő hálózatok és hírközlési szolgáltatások versenyszerű biztosításának feltételeit, valamint biztosítani, hogy a felhasználók a lehető legnagyobb előnyökhöz jussanak a választás, az ár és a minőség vonatkozásában. A nemzeti hatóságok egyik célkitűzése a verseny ösztönzése az elektronikus hírközlő hálózatok – beleértve a villamosenergia-átviteli vezetékrendszerre épülő hírközlő rendszereket is – biztosítása terén. A nemzeti hatóságoknak ezért fel kell számolniuk a szabályozásban rejlő, a villamosenergia-átviteli vezetékrendszeren megvalósuló elektronikus hírközlő hálózatok telepítését és működtetését gátló indokolatlan akadályokat, különösen az áramszolgáltatókat érintő ilyen akadályokat.

| (3) | A villamosenergia-átviteli vezetékrendszerre épülő hírközlő rendszerek telepítéséhez az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló, 2002. március 7-i 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (2) („engedélyezési irányelv”) megfelelően csupán általános engedélyezés szükséges. Ez adott esetben magában foglalhatja az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1989. május 3-i 89/336/EGK tanácsi irányelvben (3) („EMC irányelv”), a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló, 1999. március 9-i 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (4) („végberendezés-irányelv”), a keretirányelvben, és az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló, 2002. március 7-i 2002/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (5) („egyetemes szolgáltatási irányelv”) foglalt kötelezettségeket, például a vészhelyzeti hírközlés vagy a hálózat integritása vonatkozásában. A hátrányos megkülönböztetés, a kereszttámogatás és a verseny torzulásának elkerülése céljából egyes vállalkozások esetében a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 96/92/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. június 26-i 2003/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (6) megfelelően fennállhat továbbá az elkülönített összevont beszámoló készítésére vonatkozó kötelezettség a nem villamosenergia-ipari tevékenységek, például a villamosenergia-átviteli vezetékrendszereken keresztüli hírközlés tekintetében. |
| --- | --- |

(3)

A villamosenergia-átviteli vezetékrendszerre épülő hírközlő rendszerek telepítéséhez az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló, 2002. március 7-i 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (2) („engedélyezési irányelv”) megfelelően csupán általános engedélyezés szükséges. Ez adott esetben magában foglalhatja az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1989. május 3-i 89/336/EGK tanácsi irányelvben (3) („EMC irányelv”), a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló, 1999. március 9-i 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (4) („végberendezés-irányelv”), a keretirányelvben, és az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló, 2002. március 7-i 2002/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (5) („egyetemes szolgáltatási irányelv”) foglalt kötelezettségeket, például a vészhelyzeti hírközlés vagy a hálózat integritása vonatkozásában. A hátrányos megkülönböztetés, a kereszttámogatás és a verseny torzulásának elkerülése céljából egyes vállalkozások esetében a villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 96/92/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. június 26-i 2003/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (6) megfelelően fennállhat továbbá az elkülönített összevont beszámoló készítésére vonatkozó kötelezettség a nem villamosenergia-ipari tevékenységek, például a villamosenergia-átviteli vezetékrendszereken keresztüli hírközlés tekintetében.

| (4) | A villamosenergia-átviteli vezetékrendszerre épülő hírközlő hálózatok vezetékhálózatok, és mint ilyenek, vezetékes rendszerek. Az átvitel nem az Európai Közösség rádióspektrum-politikájának keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 676/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (7) vagy az engedélyezési irányelv B. melléklete értelmében vett rádiófrekvenciákon keresztül történik. |
| --- | --- |

(4)

A villamosenergia-átviteli vezetékrendszerre épülő hírközlő hálózatok vezetékhálózatok, és mint ilyenek, vezetékes rendszerek. Az átvitel nem az Európai Közösség rádióspektrum-politikájának keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 676/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (7) vagy az engedélyezési irányelv B. melléklete értelmében vett rádiófrekvenciákon keresztül történik.

| (5) | A villamosenergia-átviteli vezetékrendszerre épülő hírközlő rendszerek az EMC irányelv hatálya alá tartoznak. Az EMC irányelvben meghatározott „készülék” kifejezés magában foglal minden elektromos és elektronikai eszközt, ideértve az elektromos és/vagy elektronikai alkotóelemeket tartalmazó berendezéseket és létesítményeket is. A villamosenergia-átviteli vezetékrendszerre épülő hírközlő rendszerek helyhez kötött létesítménynek minősülnek, és csak az irányelvnek való megfelelőség esetén helyezhetők üzembe. |
| --- | --- |

(5)

A villamosenergia-átviteli vezetékrendszerre épülő hírközlő rendszerek az EMC irányelv hatálya alá tartoznak. Az EMC irányelvben meghatározott „készülék” kifejezés magában foglal minden elektromos és elektronikai eszközt, ideértve az elektromos és/vagy elektronikai alkotóelemeket tartalmazó berendezéseket és létesítményeket is. A villamosenergia-átviteli vezetékrendszerre épülő hírközlő rendszerek helyhez kötött létesítménynek minősülnek, és csak az irányelvnek való megfelelőség esetén helyezhetők üzembe.

| (6) | A villamosenergia-átviteli vezetékrendszerre épülő hírközlő rendszerek esetén előfordulhat, hogy az adott vezetékhálózatot már más szolgáltatásra használják, és a hálózatokat folyamatosan változtatják. E tulajdonságok, valamint a vezetékes rendszerek mentén fellépő nemkívánatos sugárzás sajátos jellege miatt gyakorlati szempontból nem célszerű a teljes rendszeren méréseket végezni, hanem a vezetékrendszerek és rádiós rendszerek közötti interferencia kezelésére használt utólagos (ex-post) modell alkalmazandó, az EMC irányelv szerint. Így az EMC irányelvnek megfelelő berendezésekből álló és rendeltetésszerűen használt, az EMC irányelv alapvető követelményeinek kielégítése céljából kialakított jó mérnöki gyakorlat alapján telepített és működtetett hálózat úgy tekintendő, mint amely megfelel az EMC irányelv követelményeinek. A dokumentált jó mérnöki gyakorlatnak tartalmaznia kell célzott helyszíni méréseket, amelyek révén kimutatható az EMC irányelv céljainak való megfelelőség a nemkívánatos sugárzások vonatkozásában, különösen olyan helyzetekben, ahol az interferencia előfordulásának nagyobb a valószínűsége. |
| --- | --- |

(6)

A villamosenergia-átviteli vezetékrendszerre épülő hírközlő rendszerek esetén előfordulhat, hogy az adott vezetékhálózatot már más szolgáltatásra használják, és a hálózatokat folyamatosan változtatják. E tulajdonságok, valamint a vezetékes rendszerek mentén fellépő nemkívánatos sugárzás sajátos jellege miatt gyakorlati szempontból nem célszerű a teljes rendszeren méréseket végezni, hanem a vezetékrendszerek és rádiós rendszerek közötti interferencia kezelésére használt utólagos (ex-post) modell alkalmazandó, az EMC irányelv szerint. Így az EMC irányelvnek megfelelő berendezésekből álló és rendeltetésszerűen használt, az EMC irányelv alapvető követelményeinek kielégítése céljából kialakított jó mérnöki gyakorlat alapján telepített és működtetett hálózat úgy tekintendő, mint amely megfelel az EMC irányelv követelményeinek. A dokumentált jó mérnöki gyakorlatnak tartalmaznia kell célzott helyszíni méréseket, amelyek révén kimutatható az EMC irányelv céljainak való megfelelőség a nemkívánatos sugárzások vonatkozásában, különösen olyan helyzetekben, ahol az interferencia előfordulásának nagyobb a valószínűsége.

| (7) | Ez a megközelítés nem akadályozza meg, hogy bármely tagállam, összhangban az EMC irányelv 6. cikkével, biztonsági okokból berendezések üzembe helyezését vagy használatát érintő különleges intézkedéseket alkalmazzon a közcélú távközlési hálózatok, illetve a biztonsági célú adó- vagy vevőállomások védelme érdekében, amennyiben azokat pontosan meghatározott tartományokban használják. |
| --- | --- |

(7)

Ez a megközelítés nem akadályozza meg, hogy bármely tagállam, összhangban az EMC irányelv 6. cikkével, biztonsági okokból berendezések üzembe helyezését vagy használatát érintő különleges intézkedéseket alkalmazzon a közcélú távközlési hálózatok, illetve a biztonsági célú adó- vagy vevőállomások védelme érdekében, amennyiben azokat pontosan meghatározott tartományokban használják.

| (8) | Ha a villamosenergia-átviteli vezetékrendszerre épülő hírközlő rendszer által okozott interferenciát az érintett felek nem tudják megszüntetni, az illetékes hatóságok kérhetik az érintett rendszer megfelelőségének igazolását, és szükség szerint további értékelési eljárást kezdeményezhetnek. Az értékelésnek ki kell terjednie a rendszer EMC irányelvnek való megfelelőségének ellenőrzésére. Amennyiben nem megfelelőséget állapítanak meg, az illetékes hatóságok olyan arányos, megkülönböztetéstől mentes és átlátható jogérvényesítési intézkedéseket foganatosíthatnak, amelyek alkalmasak a rendszer megfelelőségének biztosítására. |
| --- | --- |

(8)

Ha a villamosenergia-átviteli vezetékrendszerre épülő hírközlő rendszer által okozott interferenciát az érintett felek nem tudják megszüntetni, az illetékes hatóságok kérhetik az érintett rendszer megfelelőségének igazolását, és szükség szerint további értékelési eljárást kezdeményezhetnek. Az értékelésnek ki kell terjednie a rendszer EMC irányelvnek való megfelelőségének ellenőrzésére. Amennyiben nem megfelelőséget állapítanak meg, az illetékes hatóságok olyan arányos, megkülönböztetéstől mentes és átlátható jogérvényesítési intézkedéseket foganatosíthatnak, amelyek alkalmasak a rendszer megfelelőségének biztosítására.

| (9) | Amennyiben egy rendszer megfelelőnek minősül, de ennek ellenére káros interferenciát okoz, a tagállamok illetékes hatóságai az EMC irányelv 6. cikke szerint különös intézkedéseket hozhatnak az interferencia megszüntetésére. A meghozott intézkedéseknek arányosnak, megkülönböztetéstől mentesnek és átláthatónak kell lenniük. Az intézkedések arányosságának megítélésekor a tagállamoknak figyelembe kell venniük az érintett szolgáltatások gazdasági és társadalmi vonatkozásait. A tagállamok figyelembe vehetik továbbá a korszerű villamosenergia-átviteli vezetékrendszerre épülő hírközlő hálózatok berendezéseinek technikai lehetőségeit az interferenciaproblémák időben történő megoldására úgy, hogy adott frekvenciákon és adott helyeken a sugárzást úgynevezett kioltással (notching) csökkentik. |
| --- | --- |

(9)

Amennyiben egy rendszer megfelelőnek minősül, de ennek ellenére káros interferenciát okoz, a tagállamok illetékes hatóságai az EMC irányelv 6. cikke szerint különös intézkedéseket hozhatnak az interferencia megszüntetésére. A meghozott intézkedéseknek arányosnak, megkülönböztetéstől mentesnek és átláthatónak kell lenniük. Az intézkedések arányosságának megítélésekor a tagállamoknak figyelembe kell venniük az érintett szolgáltatások gazdasági és társadalmi vonatkozásait. A tagállamok figyelembe vehetik továbbá a korszerű villamosenergia-átviteli vezetékrendszerre épülő hírközlő hálózatok berendezéseinek technikai lehetőségeit az interferenciaproblémák időben történő megoldására úgy, hogy adott frekvenciákon és adott helyeken a sugárzást úgynevezett kioltással (notching) csökkentik.

| (10) | A jogérvényesítő intézkedések és az EMC irányelv 6. cikke szerinti különös intézkedések következetes alkalmazásának biztosítása érdekében az illetékes hatóságoknak egymással és a Bizottsággal információcserét kell folytatniuk. |
| --- | --- |

(10)

A jogérvényesítő intézkedések és az EMC irányelv 6. cikke szerinti különös intézkedések következetes alkalmazásának biztosítása érdekében az illetékes hatóságoknak egymással és a Bizottsággal információcserét kell folytatniuk.

| (11) | Az interferenciáról szóló rendszeres és részletes jelentésekkel együtt ez a megközelítés lehetővé teszi további vizsgálati eredmények és tapasztalatok összegyűjtését a villamosenergia-átviteli vezetékrendszerre épülő hírközlő hálózatok elterjedéséről, különös tekintettel a rádiózási frekvenciatartomány használatának védelmére. Kezdetben félévente kell jelentéseket készíteni, de ez a gyakoriság a kapott eredményektől függően változhat. |
| --- | --- |

(11)

Az interferenciáról szóló rendszeres és részletes jelentésekkel együtt ez a megközelítés lehetővé teszi további vizsgálati eredmények és tapasztalatok összegyűjtését a villamosenergia-átviteli vezetékrendszerre épülő hírközlő hálózatok elterjedéséről, különös tekintettel a rádiózási frekvenciatartomány használatának védelmére. Kezdetben félévente kell jelentéseket készíteni, de ez a gyakoriság a kapott eredményektől függően változhat.

| (12) | 2001-ben a Bizottság felkérte az európai szabványügyi szervezeteket vezetékes hálózatokra vonatkozó olyan harmonizált európai szabványok tervezetének (8) kidolgozására, amelyek tartalmazzák a digitális előfizetői vonalra (DSL), a koaxiális kábelre, az Ethernetre és a villamosenergia-átviteli vezetékrendszerre épülő hírközlő hálózatokat is. A szabványügyi szervezetek munkája azonban még nem fejeződött be. A készülékekre és a vezetékes hálózatokra vonatkozó harmonizált európai szabvány kidolgozásának megkönnyítése érdekében kívánatos, hogy a nemzeti hatóságok a piaci szereplőkkel szorosan együttműködve folyamatosan kövessék a terület fejleményeit. |
| --- | --- |

(12)

2001-ben a Bizottság felkérte az európai szabványügyi szervezeteket vezetékes hálózatokra vonatkozó olyan harmonizált európai szabványok tervezetének (8) kidolgozására, amelyek tartalmazzák a digitális előfizetői vonalra (DSL), a koaxiális kábelre, az Ethernetre és a villamosenergia-átviteli vezetékrendszerre épülő hírközlő hálózatokat is. A szabványügyi szervezetek munkája azonban még nem fejeződött be. A készülékekre és a vezetékes hálózatokra vonatkozó harmonizált európai szabvány kidolgozásának megkönnyítése érdekében kívánatos, hogy a nemzeti hatóságok a piaci szereplőkkel szorosan együttműködve folyamatosan kövessék a terület fejleményeit.

| (13) | A keretirányelv 22. cikkének (2) bekezdésében foglalt eljárással összhangban megtörtént a Hírközlési Bizottsággal való konzultáció, |
| --- | --- |

(13)

A keretirányelv 22. cikkének (2) bekezdésében foglalt eljárással összhangban megtörtént a Hírközlési Bizottsággal való konzultáció,

AJÁNLJA:

| 1. | A tagállamok a következő feltételeket és alapelveket alkalmazzák a villamosenergia-átviteli vezetékrendszerre épülő, nyilvánosan hozzáférhető szélessávú hírközlő rendszerek biztosítása terén. |
| --- | --- |

1.

A tagállamok a következő feltételeket és alapelveket alkalmazzák a villamosenergia-átviteli vezetékrendszerre épülő, nyilvánosan hozzáférhető szélessávú hírközlő rendszerek biztosítása terén.

| 2. | A 3–5. pontokban foglalt rendelkezések sérelme nélkül a tagállamok felszámolják az indokolatlan – különösen az áramszolgáltatókat érintő – szabályozási akadályokat a villamosenergia-átviteli vezetékrendszerre épülő, szélessávú hírközlő rendszerek telepítése és az ilyen rendszereken történő elektronikus hírközlési szolgáltatások vonatkozásában. |
| --- | --- |

2.

A 3–5. pontokban foglalt rendelkezések sérelme nélkül a tagállamok felszámolják az indokolatlan – különösen az áramszolgáltatókat érintő – szabályozási akadályokat a villamosenergia-átviteli vezetékrendszerre épülő, szélessávú hírközlő rendszerek telepítése és az ilyen rendszereken történő elektronikus hírközlési szolgáltatások vonatkozásában.

| 3. | Amíg a villamosenergia-átviteli vezetékrendszerre épülő hírközlő rendszerek megfelelőségének megállapítására szolgáló szabványokat nem harmonizálják a 89/336/EGK irányelvnek megfelelően, a tagállamok a villamosenergia-átviteli vezetékrendszerre épülő olyan hírközlő rendszert tekintik az irányelvnek megfelelőnek, amelyet:






  — | az irányelvnek megfelelő, rendeltetésszerűen használt berendezésekből alakítanak ki, |
| --- | --- | --- |

3.

Amíg a villamosenergia-átviteli vezetékrendszerre épülő hírközlő rendszerek megfelelőségének megállapítására szolgáló szabványokat nem harmonizálják a 89/336/EGK irányelvnek megfelelően, a tagállamok a villamosenergia-átviteli vezetékrendszerre épülő olyan hírközlő rendszert tekintik az irányelvnek megfelelőnek, amelyet:

—

az irányelvnek megfelelő, rendeltetésszerűen használt berendezésekből alakítanak ki,

| — | az irányelv alapvető követelményeinek kielégítése céljából kialakított jó mérnöki gyakorlat alapján telepítenek és üzemeltetnek. |
| --- | --- |

—

az irányelv alapvető követelményeinek kielégítése céljából kialakított jó mérnöki gyakorlat alapján telepítenek és üzemeltetnek.

A rendszer üzemeltetésének teljes időtartama alatt lehetővé kell tenni, hogy az illetékes nemzeti hatóságok ellenőrzési célból betekinthessenek a jó mérnöki gyakorlat dokumentációjába.

| 4. | Ha megállapítják, hogy a villamosenergia-átviteli vezetékrendszerre épülő hírközlő rendszer káros interferenciát okoz, és azt az érintett felek nem képesek megszüntetni, akkor a tagállam illetékes hatóságai kérhetik az érintett rendszer megfelelőségének igazolását, és szükség szerint értékelési eljárást kezdeményezhetnek. |
| --- | --- |

4.

Ha megállapítják, hogy a villamosenergia-átviteli vezetékrendszerre épülő hírközlő rendszer káros interferenciát okoz, és azt az érintett felek nem képesek megszüntetni, akkor a tagállam illetékes hatóságai kérhetik az érintett rendszer megfelelőségének igazolását, és szükség szerint értékelési eljárást kezdeményezhetnek.

| 5. | Amennyiben az értékelés során beigazolódik a villamosenergia-átviteli vezetékrendszerre épülő hírközlő rendszer nem megfelelősége, az illetékes hatóságok meghatározhatják azokat az arányos, megkülönböztetéstől mentes és átlátható jogérvényesítő intézkedéseket, amelyek alkalmasak a rendszer megfelelőségének biztosítására. |
| --- | --- |

5.

Amennyiben az értékelés során beigazolódik a villamosenergia-átviteli vezetékrendszerre épülő hírközlő rendszer nem megfelelősége, az illetékes hatóságok meghatározhatják azokat az arányos, megkülönböztetéstől mentes és átlátható jogérvényesítő intézkedéseket, amelyek alkalmasak a rendszer megfelelőségének biztosítására.

| 6. | Amennyiben a megfelelőnek minősített villamosenergia-átviteli vezetékrendszerre épülő hírközlő rendszerben továbbra is fennáll az interferencia, a tagállam illetékes hatóságai mérlegelhetik a 89/336/EGK irányelv 6. cikke szerinti, arányos, megkülönböztetéstől mentes és átlátható különös intézkedések meghozatalát. |
| --- | --- |

6.

Amennyiben a megfelelőnek minősített villamosenergia-átviteli vezetékrendszerre épülő hírközlő rendszerben továbbra is fennáll az interferencia, a tagállam illetékes hatóságai mérlegelhetik a 89/336/EGK irányelv 6. cikke szerinti, arányos, megkülönböztetéstől mentes és átlátható különös intézkedések meghozatalát.

| 7. | A tagállamok rendszeresen jelentést tesznek a Hírközlési Bizottságnak saját területüket illetően a villamosenergia-átviteli vezetékrendszerre épülő hírközlő rendszerek telepítéséről és működéséről. A jelentések tartalmazzák a zavarszintekre vonatkozó adatokat (köztük a mérési adatokat, a hozzájuk tartozó beadottjel-szinteket és a harmonizált európai szabvány tervezetének kidolgozásához hasznos más adatokat), az interferenciaproblémákat, valamint a villamosenergia-átviteli vezetékrendszerre épülő hírközlő rendszerekre vonatkozó jogérvényesítő intézkedéseket. Az első ilyen jelentést 2005. december 31-én kell beadni. |
| --- | --- |

7.

A tagállamok rendszeresen jelentést tesznek a Hírközlési Bizottságnak saját területüket illetően a villamosenergia-átviteli vezetékrendszerre épülő hírközlő rendszerek telepítéséről és működéséről. A jelentések tartalmazzák a zavarszintekre vonatkozó adatokat (köztük a mérési adatokat, a hozzájuk tartozó beadottjel-szinteket és a harmonizált európai szabvány tervezetének kidolgozásához hasznos más adatokat), az interferenciaproblémákat, valamint a villamosenergia-átviteli vezetékrendszerre épülő hírközlő rendszerekre vonatkozó jogérvényesítő intézkedéseket. Az első ilyen jelentést 2005. december 31-én kell beadni.

| 8. | Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei. |
| --- | --- |

8.

Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2005. április 6-án.

a Bizottság részéről

Viviane REDING

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 108., 2002.4.24., 33. o.

1

(2)  HL L 108., 2002.4.24., 21. o.

2

(3)  HL L 139., 1989.5.23., 19. o. A legutóbb a 93/68/EGK irányelvvel (HL L 220., 1993.8.30, 1. o.) módosított irányelv.

3

(4)  HL L 91., 1999.4.7., 10. o. Az 1882/2003/EK rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

4

(5)  HL L 108., 2002.4.24., 51. o.

5

(6)  HL L 176., 2003.7.15., 37. o. A 2004/85/EK tanácsi irányelvvel (HL L 236., 2004.7.7., 10. o.) módosított irányelv.

6

(7)  HL L 108., 2002.4.24., 1. o.

7

(8)  A CEN, a CENELEC és az ETSI részére kiadott, a távközlési hálózatok elektromágneses összeférhetőségére (EMC) irányuló EMC harmonizált szabványok kidolgozására vonatkozó szabványosítási megbízás, M/313. megbízás, 2001. augusztus 7.

8

---

Helyesbítések

| 12.4.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 93/45 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 93/45

---

Helyesbítés a 191. sz. határozat 5. cikkével összhangban az Európai Egészségbiztosítási Kártya bevezetéséhez szükséges átmeneti időszakról szóló, 2004. március 23-i 197. számú határozathoz

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 343., 2004. november 19
  .)

30. oldal, III. melléklet, Izland vonatkozásában:

a következő szövegrész:

„2005. december 31.”

helyesen:

„2005. április 30.”

---