# Euroopan unionin L 74/19.

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 74 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 48. vuosikerta19. maaliskuu 2005 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 74

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

48. vuosikerta19. maaliskuu 2005

---

| Sisältö | | I   Säädökset, jotka on julkaistava | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komission asetus (EY) N:o 446/2005, annettu 18 päivänä maaliskuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 447/2005, annettu 18 päivänä maaliskuuta 2005, asetuksesta (EY) N:o 1445/95 poikkeamisesta vuonna 2005 vientitodistusten myöntämisajankohtien osalta naudanliha-alalla | 3 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 448/2005, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2005, Koillis-Atlantilla kalastavien jäsenvaltioiden saaliiden määriä koskevien tilastojen toimittamisesta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3880/91 muuttamisesta (
  1
  ) | 5 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 449/2005, annettu 18 päivänä maaliskuuta 2005, asetuksesta (EY) N:o 174/1999 poikkeamisesta maito- ja maitotuotealan vientitodistusten voimassaoloajan osalta | 28 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 450/2005, annettu 18 päivänä maaliskuuta 2005, maidon ja maitotuotteiden tuontia kolmanteen maahan koskevien tullimuodollisuuksien täyttymisen todistamisesta asetuksen (EY) N:o 800/1999 16 artiklan mukaisesti | 30 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 451/2005, annettu 18 päivänä maaliskuuta 2005, Botswanasta, Keniasta, Madagaskarista, Swazimaasta, Zimbabwesta ja Namibiasta peräisin olevien naudanliha-alan tuotteiden tuontitodistuksista | 32 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 452/2005, annettu 18 päivänä maaliskuuta 2005, yhteisön Bulgarian sekä Romanian kanssa tekemissä sopimuksissa määrätyn järjestelmän mukaisesti maaliskuuta 2005 jätettyjen tiettyjä sianlihavalmisteita koskevien tuontitodistushakemusten hyväksyttävyydestä | 34 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 453/2005, annettu 18 päivänä maaliskuuta 2005, maaliskuuta 2005 jätettyjen tiettyjä sianliha-alan tuotteita koskevien tuontitodistushakemusten hyväksyttävyydestä tiettyjen sianlihaa ja tiettyjä muita maataloustuotteita koskevien yhteisön tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnasta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 774/94 säädetyn järjestelmän mukaisesti | 36 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 454/2005, annettu 18 päivänä maaliskuuta 2005, maaliskuussa 2005 jätettyjen tuontitodistushakemusten hyväksyttävyydestä koskien tuontitariffikiintiöiden avaamista ja hallintaa sianliha-alalla tiettyjen tuotteiden osalta 1 päivän huhtikuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2005 välisellä kaudella | 38 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 455/2005, annettu 18 päivänä maaliskuuta 2005, puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinnan vahvistamisesta | 40 |

Sisältö

I   Säädökset, jotka on julkaistava

Sivu

Komission asetus (EY) N:o 446/2005, annettu 18 päivänä maaliskuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

Komission asetus (EY) N:o 447/2005, annettu 18 päivänä maaliskuuta 2005, asetuksesta (EY) N:o 1445/95 poikkeamisesta vuonna 2005 vientitodistusten myöntämisajankohtien osalta naudanliha-alalla

3

*

Komission asetus (EY) N:o 448/2005, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2005, Koillis-Atlantilla kalastavien jäsenvaltioiden saaliiden määriä koskevien tilastojen toimittamisesta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3880/91 muuttamisesta (
  1
  )

1

5

*

Komission asetus (EY) N:o 449/2005, annettu 18 päivänä maaliskuuta 2005, asetuksesta (EY) N:o 174/1999 poikkeamisesta maito- ja maitotuotealan vientitodistusten voimassaoloajan osalta

28

*

Komission asetus (EY) N:o 450/2005, annettu 18 päivänä maaliskuuta 2005, maidon ja maitotuotteiden tuontia kolmanteen maahan koskevien tullimuodollisuuksien täyttymisen todistamisesta asetuksen (EY) N:o 800/1999 16 artiklan mukaisesti

30

Komission asetus (EY) N:o 451/2005, annettu 18 päivänä maaliskuuta 2005, Botswanasta, Keniasta, Madagaskarista, Swazimaasta, Zimbabwesta ja Namibiasta peräisin olevien naudanliha-alan tuotteiden tuontitodistuksista

32

Komission asetus (EY) N:o 452/2005, annettu 18 päivänä maaliskuuta 2005, yhteisön Bulgarian sekä Romanian kanssa tekemissä sopimuksissa määrätyn järjestelmän mukaisesti maaliskuuta 2005 jätettyjen tiettyjä sianlihavalmisteita koskevien tuontitodistushakemusten hyväksyttävyydestä

34

Komission asetus (EY) N:o 453/2005, annettu 18 päivänä maaliskuuta 2005, maaliskuuta 2005 jätettyjen tiettyjä sianliha-alan tuotteita koskevien tuontitodistushakemusten hyväksyttävyydestä tiettyjen sianlihaa ja tiettyjä muita maataloustuotteita koskevien yhteisön tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnasta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 774/94 säädetyn järjestelmän mukaisesti

36

Komission asetus (EY) N:o 454/2005, annettu 18 päivänä maaliskuuta 2005, maaliskuussa 2005 jätettyjen tuontitodistushakemusten hyväksyttävyydestä koskien tuontitariffikiintiöiden avaamista ja hallintaa sianliha-alalla tiettyjen tuotteiden osalta 1 päivän huhtikuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2005 välisellä kaudella

38

Komission asetus (EY) N:o 455/2005, annettu 18 päivänä maaliskuuta 2005, puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinnan vahvistamisesta

40

| | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista |
| --- | --- | --- |
| | | Komissio |
| | * | Komission päätös, tehty 14 päivänä heinäkuuta 2004, kalastus- ja vesiviljelyalalle Korsikassa vuosina 1986–1999 myönnetyistä tuista
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 2585)

   (
  1
  ) | 41 |
| | * | Komission päätös, tehty 14 päivänä heinäkuuta 2004, eräistä Ranskan täytäntöön panemista vesiviljelijöitä ja kalastajia koskevista tukitoimenpiteistä
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 2588)

   (
  1
  ) | 49 |
| | * | Komission päätös, tehty 11 päivänä maaliskuuta 2005, Puolassa käytettävien sianruhojen luokitusmenetelmien hyväksymisestä
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 552) | 62 |
| | * | Komission päätös, tehty 14 päivänä maaliskuuta 2005, yhteisön osallistumisesta kasveille ja kasvituotteille haitallisten organismien torjuntaohjelman rahoitukseen Ranskan merentakaisissa departementeissa vuonna 2004
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 603) | 66 |
| | * | Komission päätös, tehty 16 päivänä maaliskuuta 2005, yhteisön ulkopuolisista maista tuotavien kasvien ja kasvituotteiden kasvinsuojelutarkastuksessa tarvittavien perusrakenteiden parantamiseen tähtääville Saksan ja Suomen ohjelmille tarkoitetusta yhteisön rahoitustuesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 674) | 71 |

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Komissio

*

Komission päätös, tehty 14 päivänä heinäkuuta 2004, kalastus- ja vesiviljelyalalle Korsikassa vuosina 1986–1999 myönnetyistä tuista
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 2585)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 2585)

1

41

*

Komission päätös, tehty 14 päivänä heinäkuuta 2004, eräistä Ranskan täytäntöön panemista vesiviljelijöitä ja kalastajia koskevista tukitoimenpiteistä
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 2588)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 2588)

1

49

*

Komission päätös, tehty 11 päivänä maaliskuuta 2005, Puolassa käytettävien sianruhojen luokitusmenetelmien hyväksymisestä
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 552)

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 552)

62

*

Komission päätös, tehty 14 päivänä maaliskuuta 2005, yhteisön osallistumisesta kasveille ja kasvituotteille haitallisten organismien torjuntaohjelman rahoitukseen Ranskan merentakaisissa departementeissa vuonna 2004
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 603)

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 603)

66

*

Komission päätös, tehty 16 päivänä maaliskuuta 2005, yhteisön ulkopuolisista maista tuotavien kasvien ja kasvituotteiden kasvinsuojelutarkastuksessa tarvittavien perusrakenteiden parantamiseen tähtääville Saksan ja Suomen ohjelmille tarkoitetusta yhteisön rahoitustuesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 674)

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 674)

71

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Säädökset, jotka on julkaistava

| 19.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 74/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 74/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 446/2005,

annettu 18 päivänä maaliskuuta 2005,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 19 päivänä maaliskuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä maaliskuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1947/2002 (EYVL L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 18 päivänä maaliskuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | 052 | 105,7 |
| 204 | 82,2 |
| 212 | 127,0 |
| 624 | 151,3 |
| 999 | 116,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 75,1 |
| 068 | 170,0 |
| 204 | 65,5 |
| 999 | 103,5 |
| 0709 10 00 | 220 | 72,7 |
| 999 | 72,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 162,9 |
| 204 | 48,7 |
| 999 | 105,8 |
| 0805 10 20 | 052 | 61,3 |
| 204 | 48,3 |
| 212 | 60,2 |
| 220 | 51,1 |
| 400 | 56,1 |
| 421 | 35,9 |
| 624 | 56,3 |
| 999 | 52,7 |
| 0805 50 10 | 052 | 65,5 |
| 220 | 21,8 |
| 400 | 74,3 |
| 624 | 57,4 |
| 999 | 54,8 |
| 0808 10 80 | 388 | 67,2 |
| 400 | 100,9 |
| 404 | 73,4 |
| 508 | 58,3 |
| 512 | 81,1 |
| 524 | 55,3 |
| 528 | 66,2 |
| 720 | 70,2 |
| 999 | 71,6 |
| 0808 20 50 | 052 | 157,0 |
| 388 | 64,9 |
| 400 | 92,6 |
| 512 | 57,3 |
| 528 | 55,0 |
| 720 | 38,6 |
| 999 | 77,6 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

052

105,7

204

82,2

212

127,0

624

151,3

999

116,6

0707 00 05

052

75,1

068

170,0

204

65,5

999

103,5

0709 10 00

220

72,7

999

72,7

0709 90 70

052

162,9

204

48,7

999

105,8

0805 10 20

052

61,3

204

48,3

212

60,2

220

51,1

400

56,1

421

35,9

624

56,3

999

52,7

0805 50 10

052

65,5

220

21,8

400

74,3

624

57,4

999

54,8

0808 10 80

388

67,2

400

100,9

404

73,4

508

58,3

512

81,1

524

55,3

528

66,2

720

70,2

999

71,6

0808 20 50

052

157,0

388

64,9

400

92,6

512

57,3

528

55,0

720

38,6

999

77,6

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 19.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 74/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 74/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 447/2005,

annettu 18 päivänä maaliskuuta 2005,

asetuksesta (EY) N:o 1445/95 poikkeamisesta vuonna 2005 vientitodistusten myöntämisajankohtien osalta naudanliha-alalla

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1254/1999 (1) ja erityisesti sen 29 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Naudanliha-alan tuonti- ja vientitodistusjärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä sekä asetuksen (ETY) N:o 2377/80 kumoamisesta 26 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1445/95 (2) 10 artiklan 1 kohdassa säädetään, että vientitodistukset myönnetään viidentenä työpäivänä hakemusten jättöpäivästä, jos komissio ei ole toteuttanut erityistoimenpiteitä tämän määräajan aikana. |
| --- | --- |

(1)

Naudanliha-alan tuonti- ja vientitodistusjärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä sekä asetuksen (ETY) N:o 2377/80 kumoamisesta 26 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1445/95 (2) 10 artiklan 1 kohdassa säädetään, että vientitodistukset myönnetään viidentenä työpäivänä hakemusten jättöpäivästä, jos komissio ei ole toteuttanut erityistoimenpiteitä tämän määräajan aikana.

| (2) | Kun otetaan huomioon vuoden 2005 yleiset vapaapäivät ja Euroopan unionin virallisen lehden epäsäännöllinen julkaiseminen kyseisinä päivinä, edellä mainittu viiden työpäivän jakso on liian lyhyt markkinoiden moitteettoman hallinnon varmistamiseksi, ja sitä olisi sen vuoksi pidennettävä. |
| --- | --- |

(2)

Kun otetaan huomioon vuoden 2005 yleiset vapaapäivät ja Euroopan unionin virallisen lehden epäsäännöllinen julkaiseminen kyseisinä päivinä, edellä mainittu viiden työpäivän jakso on liian lyhyt markkinoiden moitteettoman hallinnon varmistamiseksi, ja sitä olisi sen vuoksi pidennettävä.

| (3) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat naudanliha-alan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat naudanliha-alan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 1445/95 10 artiklan 1 kohdassa säädetään, vuotta 2005 koskevat todistukset, joiden hakemukset jätetään tämän asetuksen liitteessä mainittuina aikoina, myönnetään vastaavina, kyseisessä liitteessä ilmoitettuina päivinä.

Poikkeusta sovelletaan edellyttäen, että asetuksen (EY) N:o 1445/95 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja erityistoimenpiteitä ei ole toteutettu ennen kyseisiä myöntämispäiviä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä maaliskuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 21. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1782/2003 (EUVL L 270, 21.10.2003, s. 1).

1

(2)  EYVL L 143, 27.6.1995, s. 35. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1118/2004 (EUVL L 217, 17.6.2004, s. 10).

2

---

LIITE

| Todistushakemuksen jättöaika | Myöntämispäivä |
| --- | --- |
| 21–23 päivä maaliskuuta 2005 | 31 päivä maaliskuuta 2005 |
| 2–4 päivä toukokuuta 2005 | 12 päivä toukokuuta 2005 |
| 27–28 päivä lokakuuta 2005 | 7 päivä marraskuuta 2005 |
| 19 päivä joulukuuta 2005 | 27 päivä joulukuuta 2005 |
| 26 päivä joulukuuta 2005 | 3 päivä tammikuuta 2006 |

Todistushakemuksen jättöaika

Myöntämispäivä

21–23 päivä maaliskuuta 2005

31 päivä maaliskuuta 2005

2–4 päivä toukokuuta 2005

12 päivä toukokuuta 2005

27–28 päivä lokakuuta 2005

7 päivä marraskuuta 2005

19 päivä joulukuuta 2005

27 päivä joulukuuta 2005

26 päivä joulukuuta 2005

3 päivä tammikuuta 2006

---

| 19.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 74/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 74/5

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 448/2005,

annettu 15 päivänä maaliskuuta 2005,

Koillis-Atlantilla kalastavien jäsenvaltioiden saaliiden määriä koskevien tilastojen toimittamisesta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3880/91 muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Koillis-Atlantilla kalastavien jäsenvaltioiden saaliiden määriä koskevien tilastojen toimittamisesta 17 päivänä joulukuuta 1991 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3880/91 (1) ja erityisesti sen 2 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Marraskuussa 2002 pidetyssä vuosittaisessa kokouksessaan Koillis-Atlantin kalastuskomissio suositteli, että kalakantojen hallinnon parantamiseksi sen toimivaltaan kuuluvilla kansainvälisillä vesillä saalistilastojen keruusta ja laatimisesta vastaavia kansainvälisiä tilastolaitoksia olisi vaadittava jakamaan tilastoalueet asianmukaisiin osa-alueisiin. |
| --- | --- |

(1)

Marraskuussa 2002 pidetyssä vuosittaisessa kokouksessaan Koillis-Atlantin kalastuskomissio suositteli, että kalakantojen hallinnon parantamiseksi sen toimivaltaan kuuluvilla kansainvälisillä vesillä saalistilastojen keruusta ja laatimisesta vastaavia kansainvälisiä tilastolaitoksia olisi vaadittava jakamaan tilastoalueet asianmukaisiin osa-alueisiin.

| (2) | Kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) syvänmeren kalastusta käsittelevä työryhmä on suositellut Koillis-Atlantin tilastoalueen jakamista osa-alueisiin, jotta syvänmeren kalastusalueet olisi helpompi tunnistaa. |
| --- | --- |

(2)

Kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) syvänmeren kalastusta käsittelevä työryhmä on suositellut Koillis-Atlantin tilastoalueen jakamista osa-alueisiin, jotta syvänmeren kalastusalueet olisi helpompi tunnistaa.

| (3) | Kansainvälisen Itämeren kalastuskomission päätös hallinnoida Itämeren alueeseen 28 kuuluvia kalakantoja kahtena erillisenä yksikkönä edellyttää niitä koskevien tilastotietojen saatavuutta. |
| --- | --- |

(3)

Kansainvälisen Itämeren kalastuskomission päätös hallinnoida Itämeren alueeseen 28 kuuluvia kalakantoja kahtena erillisenä yksikkönä edellyttää niitä koskevien tilastotietojen saatavuutta.

| (4) | ICES vaati vastaavasti neuvoa-antavan kalatalouskomiteansa lausunnon perusteella YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestöä FAOa muuttamaan Statlant 27A -lomakettaan niin, että siinä pyydetään kansallisia viranomaisia toimittamaan tilastoja saaliista tietyillä Koillis-Atlantin vesillä entistä yksityiskohtaisemmin. |
| --- | --- |

(4)

ICES vaati vastaavasti neuvoa-antavan kalatalouskomiteansa lausunnon perusteella YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestöä FAOa muuttamaan Statlant 27A -lomakettaan niin, että siinä pyydetään kansallisia viranomaisia toimittamaan tilastoja saaliista tietyillä Koillis-Atlantin vesillä entistä yksityiskohtaisemmin.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat neuvoston päätöksellä 72/279/ETY (2) perustetun pysyvän maatalouskomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat neuvoston päätöksellä 72/279/ETY (2) perustetun pysyvän maatalouskomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (ETY) N:o 3880/91 liitteet II ja III tämän asetuksen liitteillä I ja II.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 15 päivänä maaliskuuta 2005.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 365, 31.12.1991, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).

1

(2)  EYVL L 179, 7.8.1972, s. 1.

2

---

LIITE I

KOILLIS-ATLANTIN TILASTOLLISET KALASTUSALUEET, JOISTA ON TOIMITETTAVA TIETOJA

| | ICES-alue I a |
| --- | --- |

ICES-alue I a

| | ICES-alue I b |
| --- | --- |

ICES-alue I b

| | ICES-osa-alue II a 1 |
| --- | --- |

ICES-osa-alue II a 1

| | ICES-osa-alue II a 2 |
| --- | --- |

ICES-osa-alue II a 2

| | ICES-osa-alue II b 1 |
| --- | --- |

ICES-osa-alue II b 1

| | ICES-osa-alue II b 2 |
| --- | --- |

ICES-osa-alue II b 2

| | ICES-alue III a |
| --- | --- |

ICES-alue III a

| | ICES-alue III b, c |
| --- | --- |

ICES-alue III b, c

| | ICES-alue IV a |
| --- | --- |

ICES-alue IV a

| | ICES-alue IV b |
| --- | --- |

ICES-alue IV b

| | ICES-alue IV c |
| --- | --- |

ICES-alue IV c

| | ICES-osa-alue V a 1 |
| --- | --- |

ICES-osa-alue V a 1

| | ICES-osa-alue V a 2 |
| --- | --- |

ICES-osa-alue V a 2

| | ICES-osa-alue V b 1 a |
| --- | --- |

ICES-osa-alue V b 1 a

| | ICES-osa-alue V b 1 b |
| --- | --- |

ICES-osa-alue V b 1 b

| | ICES-osa-alue V b 2 |
| --- | --- |

ICES-osa-alue V b 2

| | ICES-alue VI a |
| --- | --- |

ICES-alue VI a

| | ICES-osa-alue VI b 1 |
| --- | --- |

ICES-osa-alue VI b 1

| | ICES-osa-alue VI b 2 |
| --- | --- |

ICES-osa-alue VI b 2

| | ICES-alue VII a |
| --- | --- |

ICES-alue VII a

| | ICES-alue VII b |
| --- | --- |

ICES-alue VII b

| | ICES-osa-alue VII c 1 |
| --- | --- |

ICES-osa-alue VII c 1

| | ICES-osa-alue VII c 2 |
| --- | --- |

ICES-osa-alue VII c 2

| | ICES-alue VII d |
| --- | --- |

ICES-alue VII d

| | ICES-alue VII e |
| --- | --- |

ICES-alue VII e

| | ICES-alue VII f |
| --- | --- |

ICES-alue VII f

| | ICES-alue VII g |
| --- | --- |

ICES-alue VII g

| | ICES-alue VII h |
| --- | --- |

ICES-alue VII h

| | ICES-osa-alue VII j 1 |
| --- | --- |

ICES-osa-alue VII j 1

| | ICES-osa-alue VII j 2 |
| --- | --- |

ICES-osa-alue VII j 2

| | ICES-osa-alue VII k 1 |
| --- | --- |

ICES-osa-alue VII k 1

| | ICES-osa-alue VII k 2 |
| --- | --- |

ICES-osa-alue VII k 2

| | ICES-alue VIII a |
| --- | --- |

ICES-alue VIII a

| | ICES-alue VIII b |
| --- | --- |

ICES-alue VIII b

| | ICES-alue VIII c |
| --- | --- |

ICES-alue VIII c

| | ICES-osa-alue VIII d 1 |
| --- | --- |

ICES-osa-alue VIII d 1

| | ICES-osa-alue VIII d 2 |
| --- | --- |

ICES-osa-alue VIII d 2

| | ICES-osa-alue VIII e 1 |
| --- | --- |

ICES-osa-alue VIII e 1

| | ICES-osa-alue VIII e 2 |
| --- | --- |

ICES-osa-alue VIII e 2

| | ICES-alue IX a |
| --- | --- |

ICES-alue IX a

| | ICES-osa-alue IX b 1 |
| --- | --- |

ICES-osa-alue IX b 1

| | ICES-osa-alue IX b 2 |
| --- | --- |

ICES-osa-alue IX b 2

| | ICES-osa-alue X a 1 |
| --- | --- |

ICES-osa-alue X a 1

| | ICES-osa-alue X a 2 |
| --- | --- |

ICES-osa-alue X a 2

| | ICES-alue X b |
| --- | --- |

ICES-alue X b

| | ICES-osa-alue XII a 1 |
| --- | --- |

ICES-osa-alue XII a 1

| | ICES-osa-alue XII a 2 |
| --- | --- |

ICES-osa-alue XII a 2

| | ICES-osa-alue XII a 3 |
| --- | --- |

ICES-osa-alue XII a 3

| | ICES-osa-alue XII a 4 |
| --- | --- |

ICES-osa-alue XII a 4

| | ICES-alue XII b |
| --- | --- |

ICES-alue XII b

| | ICES-alue XII c |
| --- | --- |

ICES-alue XII c

| | ICES-alue XIV a |
| --- | --- |

ICES-alue XIV a

| | ICES-osa-alue XIV b 1 |
| --- | --- |

ICES-osa-alue XIV b 1

| | ICES-osa-alue XIV b 2 |
| --- | --- |

ICES-osa-alue XIV b 2

| | BAL 22 |
| --- | --- |

BAL 22

| | BAL 23 |
| --- | --- |

BAL 23

| | BAL 24 |
| --- | --- |

BAL 24

| | BAL 25 |
| --- | --- |

BAL 25

| | BAL 26 |
| --- | --- |

BAL 26

| | BAL 27 |
| --- | --- |

BAL 27

| | BAL 28-1 |
| --- | --- |

BAL 28-1

| | BAL 28-2 |
| --- | --- |

BAL 28-2

| | BAL 29 |
| --- | --- |

BAL 29

| | BAL 30 |
| --- | --- |

BAL 30

| | BAL 31 |
| --- | --- |

BAL 31

| | BAL 32 |
| --- | --- |

BAL 32

Huomautuksia

| 1. | ICES-tunnuksella merkityt tilastolliset kalastusalueet on tunnistanut ja määritellyt Kansainvälinen merentutkimus neuvosto (International Council for the Exploration of the Sea). |
| --- | --- |

1.

ICES-tunnuksella merkityt tilastolliset kalastusalueet on tunnistanut ja määritellyt Kansainvälinen merentutkimus neuvosto (International Council for the Exploration of the Sea).

| 2. | BAL-tunnuksella merkityt tilastolliset kalastusalueet on tunnistanut ja määritellyt Kansainvälinen Itämeren kalastuskomissio (International Baltic Sea Fishery Commission). |
| --- | --- |

2.

BAL-tunnuksella merkityt tilastolliset kalastusalueet on tunnistanut ja määritellyt Kansainvälinen Itämeren kalastuskomissio (International Baltic Sea Fishery Commission).

| 3. | Tiedot on toimitettava mahdollisimman yksityiskohtaisina. ”Tuntemattomia” ja kokooma-alueita olisi käytettävä ainoastaan silloin kun yksityiskohtaisia tietoja ei ole saatavissa. Toimitettaessa yksityiskohtaisia tietoja ei tulisi käyttää kokoomaryhmiä. |
| --- | --- |

3.

Tiedot on toimitettava mahdollisimman yksityiskohtaisina. ”Tuntemattomia” ja kokooma-alueita olisi käytettävä ainoastaan silloin kun yksityiskohtaisia tietoja ei ole saatavissa. Toimitettaessa yksityiskohtaisia tietoja ei tulisi käyttää kokoomaryhmiä.

Koillis-Atlantin tilastolliset kalastusalueet

Image

Image

Image

---

LIITE II

KOILLIS-ATLANTIN KALASTUSTILASTOISSA JA KALASTUKSEN SÄÄNTELYSSÄ KÄYTETTYJEN ICES-ALUEIDEN JA -OSA-ALUEIDEN KUVAUS

TILASTOLLISET ICES-ALUEET (KOILLIS-ATLANTTI)

Kaikkien Atlantin ja Pohjoisen jäämeren ja niihin yhteydessä olevien vesien, jotka rajoittuvat linjaan, joka alkaa maantieteelliseltä pohjoisnavalta 40. läntistä pituuspiiriä pitkin Grönlannin pohjoisrannikolle; sieltä itä- ja eteläsuunnassa Grönlannin rannikkoa pitkin pisteeseen, joka sijaitsee 44° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 59° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 42° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 36° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään Espanjan rannikolle (Punta Marroqui -sola) pisteeseen 5° 36′ läntistä pituutta; sieltä luoteis- ja pohjoissuunnassa Espanjan lounaisrannikkoa, Portugalin rannikkoa, Espanjan luoteis- ja pohjoisrannikkoa ja Ranskan, Belgian, Alankomaiden ja Saksan rannikkoa pitkin Saksan ja Tanskan rajan läntiseen päätepisteeseen; sieltä pitkin Juutinmaan länsirannikkoa pitkin Thybor-saareen; sieltä etelä- ja itäsuunnassa Lim-vuonon etelärannikkoa pitkin Egenseklosterin niemen kohdalle; sieltä eteläsuunnassa Juutinmaan itärannikkoa pitkin Tanskan ja Saksan rajan itäiseen päätepisteeseen; sieltä Saksan, Puolan, Venäjän, Liettuan, Latvian, Viron, Venäjän, Suomen, Ruotsin ja Norjan rannikkoa sekä Venäjän pohjoista rannikkoa pitkin Haborovaan; sieltä Jogorskij Sharin salmen läntisen suuaukon poikki; sieltä länsi- ja pohjoissuunnassa Vaigatsh-saaren rannikkoa pitkin; sieltä Karianporttisalmen läntisen suuaukon poikki; sieltä länteen ja pohjoiseen Novaja Zemljan eteläsaaren rannikkoa pitkin; sieltä poikki Matotshskin Sharin salmen läntisen suuaukon; sieltä Novaja Zemljan pohjoissaaren länsirannikkoa pitkin pisteeseen 68° 30′ itäistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen maantieteelliselle pohjoisnavalle.

Tämä alue vastaa myös tilastoaluetta 27 (Koillis-Atlantin tilastoalue) FAOn kansainvälisessä tilastollisessa kalastusalueluokituksessa (FAO International Standard Statistical Classification of Fishing Areas).

ICES tilastollinen suuralue I

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa maantieteelliseltä pohjoisnavalta 30. itäiseltä pituuspiiriltä pisteeseen 72° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 26° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan etelään Norjan rannikolle; sieltä itäsuunnassa Norjan ja Venäjän rannikkoa pitkin Habarovaan; sieltä Jogorskij Sharin salmen läntisen suuaukon poikki; sieltä länsi- ja pohjoissuunnassa Vaigatsh-saaren rannikkoa pitkin; sieltä Karianporttisalmen läntisen suuaukon poikki; sieltä länteen ja pohjoiseen Novaja Zemljan eteläsaaren rannikkoa pitkin; sieltä Matotshkin Sharin salmen läntisen suuaukon poikki; sieltä Novaja Zemljan pohjoissaaren länsirannikkoa pitkin pisteeseen, joka sijaitsee 68° 30′ itäistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen maantieteelliselle pohjoisnavalle.

| — | ICES tilastollinen alue I a

  Se suuralueen I osa, joka jää seuraavien koordinaattien muodostaman linjan sisään:






  Leveyspiiri | Pituuspiiri |
| --- | --- | --- |
| 73.98 N | 33.70 E |
| 74.18 N | 34.55 E |
| 74.36 N | 35.28 E |
| 74.71 N | 36.38 E |
| 75.14 N | 37.57 E |
| 75.45 N | 38.31 E |
| 75.84 N | 39.05 E |
| 76.26 N | 39.61 E |
| 76.61 N | 41.24 E |
| 76.96 N | 42.81 E |
| 76.90 N | 43.06 E |
| 76.75 N | 44.48 E |
| 75.99 N | 43.51 E |
| 75.39 N | 43.18 E |
| 74.82 N | 41.73 E |
| 73.98 N | 41.56 E |
| 73.17 N | 40.66 E |
| 72.20 N | 40.51 E |
| 72.26 N | 39.76 E |
| 72.62 N | 38.96 E |
| 73.04 N | 37.74 E |
| 73.37 N | 36.61 E |
| 73.56 N | 35.70 E |
| 73.98 N | 33.70 E |

—

ICES tilastollinen alue I a

Se suuralueen I osa, joka jää seuraavien koordinaattien muodostaman linjan sisään:

Leveyspiiri

Pituuspiiri

73.98 N

33.70 E

74.18 N

34.55 E

74.36 N

35.28 E

74.71 N

36.38 E

75.14 N

37.57 E

75.45 N

38.31 E

75.84 N

39.05 E

76.26 N

39.61 E

76.61 N

41.24 E

76.96 N

42.81 E

76.90 N

43.06 E

76.75 N

44.48 E

75.99 N

43.51 E

75.39 N

43.18 E

74.82 N

41.73 E

73.98 N

41.56 E

73.17 N

40.66 E

72.20 N

40.51 E

72.26 N

39.76 E

72.62 N

38.96 E

73.04 N

37.74 E

73.37 N

36.61 E

73.56 N

35.70 E

73.98 N

33.70 E

| — | ICES tilastollinen alue I b

  Se suuralueen I osa, joka ei kuulu alueeseen I a. |
| --- | --- |

—

ICES tilastollinen alue I b

Se suuralueen I osa, joka ei kuulu alueeseen I a.

ICES tilastollinen suuralue II

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa maantieteelliseltä pohjoisnavalta pitkin 30. itäistä pituuspiiriä pisteeseen 72° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 26° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan etelään Norjan rannikolle; sieltä länsi- ja lounaissuunnassa Norjan rannikkoa pitkin pisteeseen 62° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 4° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 63° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 11° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen maantieteelliselle pohjoisnavalle.

| — | ICES tilastollinen alue II a

  Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Norjan rannikolta pisteestä 62° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 4° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 63° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 11° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 72° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 30° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 72° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 26°00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan etelään Norjan rannikolle; ja sieltä länsi- ja lounaissuunnassa Norjan rannikkoa pitkin alkupisteeseen.






  — | ICES tilastollinen osa-alue II a 1

  Se alueen II a osa, joka jää seuraavien koordinaattien muodostaman linjan sisään:






  Leveyspiiri | Pituuspiiri |
| --- | --- | --- | --- |
| 73.50 N | 00.20 W |
| 73.50 N | 07.21 E |
| 73.45 N | 07.28 E |
| 73.14 N | 07.83 E |
| 72.76 N | 08.65 E |
| 72.49 N | 09.33 E |
| 72.31 N | 09.83 E |
| 72.18 N | 10.29 E |
| 71.98 N | 09.94 E |
| 71.91 N | 09.70 E |
| 71.64 N | 08.75 E |
| 71.36 N | 07.93 E |
| 71.13 N | 07.42 E |
| 70.79 N | 06.73 E |
| 70.17 N | 05.64 E |
| 69.79 N | 05.01 E |
| 69.56 N | 04.74 E |
| 69.32 N | 04.32 E |
| 69.10 N | 04.00 E |
| 68.86 N | 03.73 E |
| 68.69 N | 03.57 E |
| 68.46 N | 03.40 E |
| 68.23 N | 03.27 E |
| 67.98 N | 03.19 E |
| 67.77 N | 03.16 E |
| 67.57 N | 03.15 E |
| 67.37 N | 03.18 E |
| 67.18 N | 03.24 E |
| 67.01 N | 03.31 E |
| 66.84 N | 03.42 E |
| 66.43 N | 03.27 E |
| 66.39 N | 03.18 E |
| 66.23 N | 02.79 E |
| 65.95 N | 02.24 E |
| 65.64 N | 01.79 E |
| 65.38 N | 01.44 E |
| 65.32 N | 01.26 E |
| 65.08 N | 00.72 E |
| 64.72 N | 00.04 E |
| 64.43 N | 00.49 W |
| 64.84 N | 01.31 W |
| 64.92 N | 01.56 W |
| 65.13 N | 02.17 W |
| 65.22 N | 02.54 W |
| 65.39 N | 03.19 W |
| 65.47 N | 03.73 W |
| 65.55 N | 04.19 W |
| 65.59 N | 04.56 W |
| 65.69 N | 05.58 W |
| 65.96 N | 05.60 W |
| 66.22 N | 05.67 W |
| 66.47 N | 05.78 W |
| 67.09 N | 06.25 W |
| 67.61 N | 06.62 W |
| 67.77 N | 05.33 W |
| 67.96 N | 04.19 W |
| 68.10 N | 03.42 W |
| 68.33 N | 02.39 W |
| 68.55 N | 01.56 W |
| 68.86 N | 00.61 W |
| 69.14 N | 00.08 E |
| 69.44 N | 00.68 E |
| 69.76 N | 01.18 E |
| 69.97 N | 01.46 E |
| 70.21 N | 01.72 E |
| 70.43 N | 01.94 E |
| 70.63 N | 02.09 E |
| 70.89 N | 02.25 E |
| 71.14 N | 02.35 E |
| 71.35 N | 02.39 E |
| 71.61 N | 02.38 E |
| 71.83 N | 02.31 E |
| 72.01 N | 02.22 E |
| 72.24 N | 02.06 E |
| 72.43 N | 01.89 E |
| 72.60 N | 01.68 E |
| 72.75 N | 01.48 E |
| 72.99 N | 01.08 E |
| 73.31 N | 00.34 E |
| 73.50 N | 00.20 W |

—

ICES tilastollinen alue II a

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Norjan rannikolta pisteestä 62° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 4° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 63° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 11° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 72° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 30° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 72° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 26°00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan etelään Norjan rannikolle; ja sieltä länsi- ja lounaissuunnassa Norjan rannikkoa pitkin alkupisteeseen.

—

ICES tilastollinen osa-alue II a 1

Se alueen II a osa, joka jää seuraavien koordinaattien muodostaman linjan sisään:

Leveyspiiri

Pituuspiiri

73.50 N

00.20 W

73.50 N

07.21 E

73.45 N

07.28 E

73.14 N

07.83 E

72.76 N

08.65 E

72.49 N

09.33 E

72.31 N

09.83 E

72.18 N

10.29 E

71.98 N

09.94 E

71.91 N

09.70 E

71.64 N

08.75 E

71.36 N

07.93 E

71.13 N

07.42 E

70.79 N

06.73 E

70.17 N

05.64 E

69.79 N

05.01 E

69.56 N

04.74 E

69.32 N

04.32 E

69.10 N

04.00 E

68.86 N

03.73 E

68.69 N

03.57 E

68.46 N

03.40 E

68.23 N

03.27 E

67.98 N

03.19 E

67.77 N

03.16 E

67.57 N

03.15 E

67.37 N

03.18 E

67.18 N

03.24 E

67.01 N

03.31 E

66.84 N

03.42 E

66.43 N

03.27 E

66.39 N

03.18 E

66.23 N

02.79 E

65.95 N

02.24 E

65.64 N

01.79 E

65.38 N

01.44 E

65.32 N

01.26 E

65.08 N

00.72 E

64.72 N

00.04 E

64.43 N

00.49 W

64.84 N

01.31 W

64.92 N

01.56 W

65.13 N

02.17 W

65.22 N

02.54 W

65.39 N

03.19 W

65.47 N

03.73 W

65.55 N

04.19 W

65.59 N

04.56 W

65.69 N

05.58 W

65.96 N

05.60 W

66.22 N

05.67 W

66.47 N

05.78 W

67.09 N

06.25 W

67.61 N

06.62 W

67.77 N

05.33 W

67.96 N

04.19 W

68.10 N

03.42 W

68.33 N

02.39 W

68.55 N

01.56 W

68.86 N

00.61 W

69.14 N

00.08 E

69.44 N

00.68 E

69.76 N

01.18 E

69.97 N

01.46 E

70.21 N

01.72 E

70.43 N

01.94 E

70.63 N

02.09 E

70.89 N

02.25 E

71.14 N

02.35 E

71.35 N

02.39 E

71.61 N

02.38 E

71.83 N

02.31 E

72.01 N

02.22 E

72.24 N

02.06 E

72.43 N

01.89 E

72.60 N

01.68 E

72.75 N

01.48 E

72.99 N

01.08 E

73.31 N

00.34 E

73.50 N

00.20 W

| — | ICES tilastollinen osa-alue II a 2

  Se alueen II a osa, joka ei kuulu osa-alueeseen II a 1. |
| --- | --- |

—

ICES tilastollinen osa-alue II a 2

Se alueen II a osa, joka ei kuulu osa-alueeseen II a 1.

| — | ICES tilastollinen alue II b

  Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa maantieteelliseltä pohjoisnavalta pitkin 30. itäistä pituuspiiriä pisteeseen 73° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 11° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen maantieteelliselle pohjoisnavalle.






  — | ICES tilastollinen osa-alue II b 1

  Se alueen II b osa, joka jää seuraavien koordinaattien muodostaman linjan sisään:






  Leveyspiiri | Pituuspiiri |
| --- | --- | --- | --- |
| 73.50 N | 07.21 E |
| 73.50 N | 00.20 W |
| 73.60 N | 00.48 W |
| 73.94 N | 01.88 W |
| 74.09 N | 02.70 W |
| 74.21 N | 05.00 W |
| 74.50 N | 04.38 W |
| 75.00 N | 04.29 W |
| 75.30 N | 04.19 W |
| 76.05 N | 04.30 W |
| 76.18 N | 04.09 W |
| 76.57 N | 02.52 W |
| 76.67 N | 02.10 W |
| 76.56 N | 01.60 W |
| 76.00 N | 00.80 E |
| 75.87 N | 01.12 E |
| 75.64 N | 01.71 E |
| 75.21 N | 03.06 E |
| 74.96 N | 04.07 E |
| 74.86 N | 04.55 E |
| 74.69 N | 05.19 E |
| 74.34 N | 06.39 E |
| 74.13 N | 06.51 E |
| 73.89 N | 06.74 E |
| 73.60 N | 07.06 E |
| 73.50 N | 07.21 E |

—

ICES tilastollinen alue II b

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa maantieteelliseltä pohjoisnavalta pitkin 30. itäistä pituuspiiriä pisteeseen 73° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 11° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen maantieteelliselle pohjoisnavalle.

—

ICES tilastollinen osa-alue II b 1

Se alueen II b osa, joka jää seuraavien koordinaattien muodostaman linjan sisään:

Leveyspiiri

Pituuspiiri

73.50 N

07.21 E

73.50 N

00.20 W

73.60 N

00.48 W

73.94 N

01.88 W

74.09 N

02.70 W

74.21 N

05.00 W

74.50 N

04.38 W

75.00 N

04.29 W

75.30 N

04.19 W

76.05 N

04.30 W

76.18 N

04.09 W

76.57 N

02.52 W

76.67 N

02.10 W

76.56 N

01.60 W

76.00 N

00.80 E

75.87 N

01.12 E

75.64 N

01.71 E

75.21 N

03.06 E

74.96 N

04.07 E

74.86 N

04.55 E

74.69 N

05.19 E

74.34 N

06.39 E

74.13 N

06.51 E

73.89 N

06.74 E

73.60 N

07.06 E

73.50 N

07.21 E

| — | ICES tilastollinen osa-alue II b 2

  Se alueen II b osa, joka ei kuulu osa-alueeseen II b 1. |
| --- | --- |

—

ICES tilastollinen osa-alue II b 2

Se alueen II b osa, joka ei kuulu osa-alueeseen II b 1.

ICES tilastollinen suuralue III

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Norjan rannikolta pisteestä 7° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 57° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 8° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 57° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään Tanskan rannikolle; sieltä pitkin Juutinmaan luoteis- ja itärannikkoa pitkin Halsiin; sieltä Limvuonon itäisen suuaukon poikki Egenseklosterniemeen; sieltä eteläsuunnassa Juutinmaan rannikkoa pitkin Tanskan ja Saksan välisen rajan itäiseen päätepisteeseen; sieltä Saksan, Puolan, Venäjän, Liettuan, Latvian, Viron, Venäjän, Suomen, Ruotsin ja Norjan rannikkoa pitkin alkupisteeseen.

| — | ICES tilastollinen alue III a

  Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Norjan rannikolta pisteestä 7° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 57° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 8° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 57° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään Tanskan rannikolle; sieltä Juutinmaan luoteis- ja itärannikkoa pitkin Halsiin; sieltä Limvuonon itäisen suuaukon poikki Egenseklosterniemeen; sieltä eteläsuunnassa Juutinmaan rannikkoa pitkin Hasenøreniemeen; sieltä Ison-Beltin poikki Gnibenniemeen; sieltä Sjællandin pohjoisrannikkoa pitkin Gilbjergniemeen; sieltä Juutinrauman pohjoisalueiden poikki Kulleniin Ruotsin rannikolle; sieltä itä- ja pohjoissuunnassa Ruotsin länsirannikkoa pitkin ja Norjan etelärannikkoa pitkin alkupisteeseen. |
| --- | --- |

—

ICES tilastollinen alue III a

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Norjan rannikolta pisteestä 7° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 57° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 8° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 57° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään Tanskan rannikolle; sieltä Juutinmaan luoteis- ja itärannikkoa pitkin Halsiin; sieltä Limvuonon itäisen suuaukon poikki Egenseklosterniemeen; sieltä eteläsuunnassa Juutinmaan rannikkoa pitkin Hasenøreniemeen; sieltä Ison-Beltin poikki Gnibenniemeen; sieltä Sjællandin pohjoisrannikkoa pitkin Gilbjergniemeen; sieltä Juutinrauman pohjoisalueiden poikki Kulleniin Ruotsin rannikolle; sieltä itä- ja pohjoissuunnassa Ruotsin länsirannikkoa pitkin ja Norjan etelärannikkoa pitkin alkupisteeseen.

| — | ICES tilastolliset alueet III b ja c

  Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Hasenøre Hovedista Juutinmaan itärannikolla Gniben Oddeen Sjællandin länsirannikolla Gilbjerg Hovediin; sieltä Juutinrauman pohjoisalueiden poikki Kulleniin Ruotsin rannikolle; sieltä eteläsuunnassa Ruotsin rannikkoa pitkin Falsterbon majakalle; sieltä Juutinrauman eteläisen suuaukon poikki Stevns majakalle; sieltä Sjællandin kaakkoisrannikkoa pitkin; sieltä Storströmsalmen itäisen suuaukon poikki; sieltä Falstersaaren itärannikkoa pitkin Gedseriin; sieltä Darsser Ortiin Saksan rannikolle; sieltä lounaissuunnassa Saksan rannikkoa pitkin ja Juutinmaan itärannikkoa pitkin alkupisteeseen.






  — | ICES tilastollinen osa-alue 22 (BAL 22)

  Vesialueet, joita rajoittaa linja Hasenøre Hovedista (56° 09′ pohjoista leveyttä, 10° 44′ itäistä pituutta) Juutinmaan itärannikolla Gniben Oddeen (56° 01′ pohjoista leveyttä, 11° 18′ itäistä pituutta) Sjællandin länsirannikolla; sieltä Sjællandin länsi- ja etelärannikkoa pitkin pisteeseen, joka sijaitsee 12° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan etelään Falstersaarelle; sieltä Falstersaaren itärannikkoa pitkin Gedser Oddeen (54° 34′ pohjoista leveyttä, 11° 58′ itäistä pituutta); sieltä suoraan itään 12° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan etelään Saksan rannikolle; sieltä lounaissuunnassa Saksan rannikkoa pitkin ja Juutinmaan itärannikkoa pitkin alkupisteeseen. |
| --- | --- | --- |

—

ICES tilastolliset alueet III b ja c

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Hasenøre Hovedista Juutinmaan itärannikolla Gniben Oddeen Sjællandin länsirannikolla Gilbjerg Hovediin; sieltä Juutinrauman pohjoisalueiden poikki Kulleniin Ruotsin rannikolle; sieltä eteläsuunnassa Ruotsin rannikkoa pitkin Falsterbon majakalle; sieltä Juutinrauman eteläisen suuaukon poikki Stevns majakalle; sieltä Sjællandin kaakkoisrannikkoa pitkin; sieltä Storströmsalmen itäisen suuaukon poikki; sieltä Falstersaaren itärannikkoa pitkin Gedseriin; sieltä Darsser Ortiin Saksan rannikolle; sieltä lounaissuunnassa Saksan rannikkoa pitkin ja Juutinmaan itärannikkoa pitkin alkupisteeseen.

—

ICES tilastollinen osa-alue 22 (BAL 22)

Vesialueet, joita rajoittaa linja Hasenøre Hovedista (56° 09′ pohjoista leveyttä, 10° 44′ itäistä pituutta) Juutinmaan itärannikolla Gniben Oddeen (56° 01′ pohjoista leveyttä, 11° 18′ itäistä pituutta) Sjællandin länsirannikolla; sieltä Sjællandin länsi- ja etelärannikkoa pitkin pisteeseen, joka sijaitsee 12° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan etelään Falstersaarelle; sieltä Falstersaaren itärannikkoa pitkin Gedser Oddeen (54° 34′ pohjoista leveyttä, 11° 58′ itäistä pituutta); sieltä suoraan itään 12° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan etelään Saksan rannikolle; sieltä lounaissuunnassa Saksan rannikkoa pitkin ja Juutinmaan itärannikkoa pitkin alkupisteeseen.

| — | ICES tilastollinen osa-alue 23 (BAL 23)

  Vesialueet, joita rajoittaa linja Gilbjerg Hovedista (56° 08′ pohjoista leveyttä, 12° 18′ itäistä pituutta) Sjællandin pohjoisrannikolla Kulleniin (56° 18′ pohjoista leveyttä, 12° 28′ itäistä pituutta) Ruotsin rannikolla; sieltä eteläsuunnassa Ruotsin rannikkoa pitkin Falsterbon majakalle (55° 23′ pohjoista leveyttä, 12° 50′ itäistä pituutta); sieltä Juutinrauman eteläisen suuaukon poikki Stevns-majakalle (55° 19′ pohjoista leveyttä, 12° 29′ itäistä pituutta) Sjællandin rannikolla; sieltä pohjoissuunnassa Sjællandin itärannikkoa pitkin alkupisteeseen. |
| --- | --- |

—

ICES tilastollinen osa-alue 23 (BAL 23)

Vesialueet, joita rajoittaa linja Gilbjerg Hovedista (56° 08′ pohjoista leveyttä, 12° 18′ itäistä pituutta) Sjællandin pohjoisrannikolla Kulleniin (56° 18′ pohjoista leveyttä, 12° 28′ itäistä pituutta) Ruotsin rannikolla; sieltä eteläsuunnassa Ruotsin rannikkoa pitkin Falsterbon majakalle (55° 23′ pohjoista leveyttä, 12° 50′ itäistä pituutta); sieltä Juutinrauman eteläisen suuaukon poikki Stevns-majakalle (55° 19′ pohjoista leveyttä, 12° 29′ itäistä pituutta) Sjællandin rannikolla; sieltä pohjoissuunnassa Sjællandin itärannikkoa pitkin alkupisteeseen.

| — | ICES tilastollinen osa-alue 24 (BAL 24)

  Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Stevns-majakalta (55° 19′ pohjoista leveyttä, 12° 29′ itäistä pituutta) Sjællandin itärannikolta Juutinrauman eteläisen suuaukon kautta Falsterbon majakalle (55° 23′ pohjoista leveyttä, 12° 50′ itäistä pituutta) Ruotsin rannikolle; sieltä Ruotsin etelärannikkoa pitkin Sandhammarenin majakalle (55° 24′ pohjoista leveyttä, 14° 12′ itäistä pituutta); sieltä Hammerodden majakalle (55° 18′ pohjoista leveyttä, 14° 47′ itäistä pituutta) Bornholmin pohjoisrannikolle; sieltä Bornholmin länsi- ja etelärannikkoa pitkin pisteeseen 15° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan etelään Puolan rannikolle; sieltä länsisuunnassa Puolan ja Saksan rannikkoa pitkin pisteeseen, joka sijaitsee pisteessä 12° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 54° 34′ pohjoista leveyttä ja 12° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan länteen Gedser Oddeen (54° 34′ pohjoista leveyttä ja 11° 58′ itäistä pituutta); sieltä pitkin Falstersaaren itä- ja pohjoisrannikkoa pisteeseen 12° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen Sjællandin etelärannikolle; sieltä länsi- ja pohjoissuunnassa Sjællandin länsirannikkoa pitkin alkupisteeseen. |
| --- | --- |

—

ICES tilastollinen osa-alue 24 (BAL 24)

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Stevns-majakalta (55° 19′ pohjoista leveyttä, 12° 29′ itäistä pituutta) Sjællandin itärannikolta Juutinrauman eteläisen suuaukon kautta Falsterbon majakalle (55° 23′ pohjoista leveyttä, 12° 50′ itäistä pituutta) Ruotsin rannikolle; sieltä Ruotsin etelärannikkoa pitkin Sandhammarenin majakalle (55° 24′ pohjoista leveyttä, 14° 12′ itäistä pituutta); sieltä Hammerodden majakalle (55° 18′ pohjoista leveyttä, 14° 47′ itäistä pituutta) Bornholmin pohjoisrannikolle; sieltä Bornholmin länsi- ja etelärannikkoa pitkin pisteeseen 15° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan etelään Puolan rannikolle; sieltä länsisuunnassa Puolan ja Saksan rannikkoa pitkin pisteeseen, joka sijaitsee pisteessä 12° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 54° 34′ pohjoista leveyttä ja 12° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan länteen Gedser Oddeen (54° 34′ pohjoista leveyttä ja 11° 58′ itäistä pituutta); sieltä pitkin Falstersaaren itä- ja pohjoisrannikkoa pisteeseen 12° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen Sjællandin etelärannikolle; sieltä länsi- ja pohjoissuunnassa Sjællandin länsirannikkoa pitkin alkupisteeseen.

| — | ICES tilastollinen osa-alue 25 (BAL 25)

  Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Ruotsin itärannikolta pisteestä 56° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään Öölanninsaaren länsirannikolle; sieltä ohittaen etelästä Öölanninsaaren itärannikolle pisteeseen 56° 30′ pohjoista leveyttä suoraan itään pisteeseen 18° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan etelään Puolan rannikolle; sieltä länsisuunnassa Puolan rannikkoa pitkin pisteeseen 15° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen Bornholmin saarelle; sieltä Bornholmin saaren etelä- ja länsirannikkoa pitkin Hammerodden majakalle (55° 18′ pohjoista leveyttä, 14° 47′ itäistä pituutta); sieltä suoraan Sandhammarenin majakalle (55° 24′ pohjoista leveyttä, 14° 12′ itäistä pituutta) Ruotsin etelärannikolle; sieltä pohjoissuunnassa Ruotsin itärannikkoa pitkin alkupisteeseen. |
| --- | --- |

—

ICES tilastollinen osa-alue 25 (BAL 25)

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Ruotsin itärannikolta pisteestä 56° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään Öölanninsaaren länsirannikolle; sieltä ohittaen etelästä Öölanninsaaren itärannikolle pisteeseen 56° 30′ pohjoista leveyttä suoraan itään pisteeseen 18° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan etelään Puolan rannikolle; sieltä länsisuunnassa Puolan rannikkoa pitkin pisteeseen 15° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen Bornholmin saarelle; sieltä Bornholmin saaren etelä- ja länsirannikkoa pitkin Hammerodden majakalle (55° 18′ pohjoista leveyttä, 14° 47′ itäistä pituutta); sieltä suoraan Sandhammarenin majakalle (55° 24′ pohjoista leveyttä, 14° 12′ itäistä pituutta) Ruotsin etelärannikolle; sieltä pohjoissuunnassa Ruotsin itärannikkoa pitkin alkupisteeseen.

| — | ICES tilastollinen osa-alue 26 (BAL 26)

  Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa pisteestä 56° 30′ pohjoista leveyttä ja 18° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan itään Latvian länsirannikolle; sieltä eteläsuunnassa Latvian, Liettuan, Venäjän ja Puolan rannikkoa pitkin pisteeseen 18° 00′ itäistä pituutta Puolan rannikolle; sieltä suoraan pohjoiseen alkupisteeseen. |
| --- | --- |

—

ICES tilastollinen osa-alue 26 (BAL 26)

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa pisteestä 56° 30′ pohjoista leveyttä ja 18° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan itään Latvian länsirannikolle; sieltä eteläsuunnassa Latvian, Liettuan, Venäjän ja Puolan rannikkoa pitkin pisteeseen 18° 00′ itäistä pituutta Puolan rannikolle; sieltä suoraan pohjoiseen alkupisteeseen.

| — | ICES tilastollinen osa-alue 27 (BAL 27)

  Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Ruotsin mantereen itärannikolta pisteestä 59° 41′ pohjoista leveyttä ja 19° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan etelään Gotlanninsaaren pohjoisrannikolle; sieltä eteläsuunnassa Gotlanninsaaren länsirannikkoa pitkin pisteeseen, joka sijaitsee 57° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 18° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 56° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen Öölanninsaaren itärannikolle; sieltä ohitettuaan Öölanninsaaren etelästä sen länsirannikolle pisteeseen 56° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen Ruotsin rannikolle; sieltä pohjoissuunnassa Ruotsin itärannikkoa pitkin alkupisteeseen. |
| --- | --- |

—

ICES tilastollinen osa-alue 27 (BAL 27)

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Ruotsin mantereen itärannikolta pisteestä 59° 41′ pohjoista leveyttä ja 19° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan etelään Gotlanninsaaren pohjoisrannikolle; sieltä eteläsuunnassa Gotlanninsaaren länsirannikkoa pitkin pisteeseen, joka sijaitsee 57° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 18° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 56° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen Öölanninsaaren itärannikolle; sieltä ohitettuaan Öölanninsaaren etelästä sen länsirannikolle pisteeseen 56° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen Ruotsin rannikolle; sieltä pohjoissuunnassa Ruotsin itärannikkoa pitkin alkupisteeseen.

| — | ICES tilastollinen osa-alue 28 (BAL 28)

  Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa pisteestä 58° 30′ pohjoista leveyttä ja 19° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan itään Saarenmaan länsirannikolle; sieltä ohitettuaan Saarenmaan pohjoisesta sen itärannikolle pisteeseen 58° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään Viron rannikolle; sieltä eteläsuunnassa Viron ja Latvian länsirannikkoa pitkin pisteeseen, joka sijaitsee 56° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 18° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 57° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään Gotlannin länsirannikolle; sieltä pohjoissuunnassa Gotlannin pohjoisrannikolle pisteeseen, joka sijaitsee pisteessä 19° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen alkupisteeseen.






  — | ICES tilastollinen osa-alue 28-1 (BAL 28.1)
  Vesialueet, joita rajoittaa lännessä linja, joka kulkee Latvian länsirannikolla sijaitsevasta Ovisin majakasta (57° 34.1234′ N, 21° 42.9574′ E) Saarenmaalla sijaitsevan Looden niemen eteläkärkeen (57° 57.4760′ N, 21° 58.2789′ E), sieltä etelään Sõrven niemen eteläisimpään kärkeen ja sieltä koilliseen pitkin Saarenmaan itärannikkoa, ja pohjoisessa linjaan pisteestä 58° 30.0′ N, 23° 13.2′ E pisteeseen 58° 30′ N, 23° 41.1′ E. |
| --- | --- | --- |

—

ICES tilastollinen osa-alue 28 (BAL 28)

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa pisteestä 58° 30′ pohjoista leveyttä ja 19° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan itään Saarenmaan länsirannikolle; sieltä ohitettuaan Saarenmaan pohjoisesta sen itärannikolle pisteeseen 58° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään Viron rannikolle; sieltä eteläsuunnassa Viron ja Latvian länsirannikkoa pitkin pisteeseen, joka sijaitsee 56° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 18° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 57° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään Gotlannin länsirannikolle; sieltä pohjoissuunnassa Gotlannin pohjoisrannikolle pisteeseen, joka sijaitsee pisteessä 19° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen alkupisteeseen.

—

ICES tilastollinen osa-alue 28-1 (BAL 28.1)

Vesialueet, joita rajoittaa lännessä linja, joka kulkee Latvian länsirannikolla sijaitsevasta Ovisin majakasta (57° 34.1234′ N, 21° 42.9574′ E) Saarenmaalla sijaitsevan Looden niemen eteläkärkeen (57° 57.4760′ N, 21° 58.2789′ E), sieltä etelään Sõrven niemen eteläisimpään kärkeen ja sieltä koilliseen pitkin Saarenmaan itärannikkoa, ja pohjoisessa linjaan pisteestä 58° 30.0′ N, 23° 13.2′ E pisteeseen 58° 30′ N, 23° 41.1′ E.

| — | ICES tilastollinen osa-alue 28-2 (BAL 28.2)
  Se osa-alueen 28 osa, joka ei kuulu osa-alueeseen 28.1. |
| --- | --- |

—

ICES tilastollinen osa-alue 28-2 (BAL 28.2)

Se osa-alueen 28 osa, joka ei kuulu osa-alueeseen 28.1.

| — | ICES tilastollinen osa-alue 29 (BAL 29)

  Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Ruotsin itäisellä mannerrannikolla pisteestä 60° 30′ pohjoista leveyttä, sieltä suoraan itään Suomen mannerrannikolle; sieltä eteläsuunnassa Suomen länsi- ja etelärannikkoa pitkin pisteeseen 23° 00′ itäistä pituutta mantereen eteläosassa; sieltä suoraan etelään pisteeseen 59° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään Viron mannerrannikolle; sieltä eteläsuunnassa Viron länsirannikkoa pitkin pisteeseen 58° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen Saarenmaan itärannikolle; sieltä ohitettuaan Saarenmaan pohjoisesta sen länsirannikolle pisteeseen 58° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 19° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen Ruotsin itäiselle mannerrannikolle pisteeseen 59° 41′ pohjoista leveyttä; sieltä pohjoissuunnassa Ruotsin itärannikkoa pitkin alkupisteeseen. |
| --- | --- |

—

ICES tilastollinen osa-alue 29 (BAL 29)

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Ruotsin itäisellä mannerrannikolla pisteestä 60° 30′ pohjoista leveyttä, sieltä suoraan itään Suomen mannerrannikolle; sieltä eteläsuunnassa Suomen länsi- ja etelärannikkoa pitkin pisteeseen 23° 00′ itäistä pituutta mantereen eteläosassa; sieltä suoraan etelään pisteeseen 59° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään Viron mannerrannikolle; sieltä eteläsuunnassa Viron länsirannikkoa pitkin pisteeseen 58° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen Saarenmaan itärannikolle; sieltä ohitettuaan Saarenmaan pohjoisesta sen länsirannikolle pisteeseen 58° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 19° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen Ruotsin itäiselle mannerrannikolle pisteeseen 59° 41′ pohjoista leveyttä; sieltä pohjoissuunnassa Ruotsin itärannikkoa pitkin alkupisteeseen.

| — | ICES tilastollinen osa-alue 30 (BAL 30)

  Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Ruotsin itärannikolta pisteestä 63° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään Suomen mannerrannikolle; sieltä eteläsuunnassa Suomen rannikkoa pitkin pisteeseen, joka sijaitsee 60° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen Ruotsin mannerrannikolle; sieltä pohjoissuunnassa Ruotsin itärannikkoa pitkin alkupisteeseen. |
| --- | --- |

—

ICES tilastollinen osa-alue 30 (BAL 30)

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Ruotsin itärannikolta pisteestä 63° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään Suomen mannerrannikolle; sieltä eteläsuunnassa Suomen rannikkoa pitkin pisteeseen, joka sijaitsee 60° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen Ruotsin mannerrannikolle; sieltä pohjoissuunnassa Ruotsin itärannikkoa pitkin alkupisteeseen.

| — | ICES tilastollinen osa-alue 31 (BAL 31)

  Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Ruotsin itärannikolta pisteestä 63° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä, ohitettuaan Pohjanlahden pohjoisesta, Suomen mannerrannikon läntiseen osaan pisteeseen 63° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen alkupisteeseen. |
| --- | --- |

—

ICES tilastollinen osa-alue 31 (BAL 31)

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Ruotsin itärannikolta pisteestä 63° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä, ohitettuaan Pohjanlahden pohjoisesta, Suomen mannerrannikon läntiseen osaan pisteeseen 63° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen alkupisteeseen.

| — | ICES tilastollinen osa-alue 32 (BAL 32)

  Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Suomen etelärannikolta pisteestä 23° 00′ itäistä pituutta; sieltä ohitettuaan Suomenlahden idästä Viron länsirannikolle pisteeseen, joka sijaitsee 59° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 23° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen alkupisteeseen. |
| --- | --- |

—

ICES tilastollinen osa-alue 32 (BAL 32)

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Suomen etelärannikolta pisteestä 23° 00′ itäistä pituutta; sieltä ohitettuaan Suomenlahden idästä Viron länsirannikolle pisteeseen, joka sijaitsee 59° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 23° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen alkupisteeseen.

ICES tilastollinen suuralue IV

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Norjan rannikolta pisteestä 62° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 4° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään Skotlannin rannikolle; sieltä itä- ja eteläsuunnassa Skotlannin ja Englannin rannikkoa pitkin pisteeseen 51° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään Ranskan rannikolle; sieltä koillissuunnassa Ranskan, Belgian, Alankomaiden ja Saksan rannikkoja pitkin Saksan ja Tanskan rajan läntiseen päätepisteeseen; sieltä Juutinmaan länsirannikkoa pitkin Thyborsaarelle; sieltä etelä- ja itäsuunnassa Limvuonon etelärannikkoa pitkin Egenseklosterniemeen; sieltä Limvuonon itäisen suuaukon poikki Halsiin; sieltä länsisuunnassa Limvuonon pohjoisrannikkoa pitkin Agger Tangen eteläisimpään kärkeen; sieltä pohjoissuunnassa Juutinmaan länsirannikkoa pitkin pisteeseen 57° 00′ pohjoista leveyttä, sieltä suoraan länteen pisteeseen 8° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 57° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 7° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen Norjan rannikolle; sieltä luoteissuunnassa Norjan rannikkoa pitkin alkupisteeseen.

| — | ICES tilastollinen alue IV a

  Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Norjan rannikolla sijaitsevasta pisteestä 62° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 3° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään Skotlannin rannikolle; sieltä itä- ja eteläsuunnassa Skotlannin rannikkoa pitkin pisteeseen 57° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 7° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen Norjan rannikolle; sieltä luoteissuunnassa Norjan rannikkoa pitkin alkupisteeseen. |
| --- | --- |

—

ICES tilastollinen alue IV a

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Norjan rannikolla sijaitsevasta pisteestä 62° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 3° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään Skotlannin rannikolle; sieltä itä- ja eteläsuunnassa Skotlannin rannikkoa pitkin pisteeseen 57° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 7° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen Norjan rannikolle; sieltä luoteissuunnassa Norjan rannikkoa pitkin alkupisteeseen.

| — | ICES tilastollinen alue IV b

  Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Tanskan länsirannikolta sijaitsevasta pisteestä 57° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 8° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 57° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen Skotlannin rannikolle; sieltä eteläsuunnassa Skotlannin ja Englannin rannikkoa pitkin pisteeseen 53° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään Saksan rannikolle; sieltä koillissuunnassa Juutinmaan rannikkoa pitkin Thyborsaarelle; sieltä etelä- ja itäsuunnassa Limvuonon etelärannikkoa pitkin Egenseklosterniemeen; sieltä Limvuonon itäisen suuaukon poikki Halsiin; sieltä länsisuunnassa Limvuonon pohjoisrannikkoa pitkin Agger Tangen eteläisimpään kärkeen; sieltä pohjoissuunnassa Juutinmaan länsirannikkoa pitkin alkupisteeseen. |
| --- | --- |

—

ICES tilastollinen alue IV b

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Tanskan länsirannikolta sijaitsevasta pisteestä 57° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 8° 00′ itäistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 57° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen Skotlannin rannikolle; sieltä eteläsuunnassa Skotlannin ja Englannin rannikkoa pitkin pisteeseen 53° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään Saksan rannikolle; sieltä koillissuunnassa Juutinmaan rannikkoa pitkin Thyborsaarelle; sieltä etelä- ja itäsuunnassa Limvuonon etelärannikkoa pitkin Egenseklosterniemeen; sieltä Limvuonon itäisen suuaukon poikki Halsiin; sieltä länsisuunnassa Limvuonon pohjoisrannikkoa pitkin Agger Tangen eteläisimpään kärkeen; sieltä pohjoissuunnassa Juutinmaan länsirannikkoa pitkin alkupisteeseen.

| — | ICES tilastollinen alue IV c

  Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Saksan läntiseltä rannikolta pisteestä 53° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen Englannin rannikolle; sieltä eteläsuunnassa pisteeseen 51° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään Ranskan rannikolle; sieltä koillissuunnassa Ranskan, Belgian, Alankomaiden ja Saksan rannikkoa pitkin alkupisteeseen. |
| --- | --- |

—

ICES tilastollinen alue IV c

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Saksan läntiseltä rannikolta pisteestä 53° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen Englannin rannikolle; sieltä eteläsuunnassa pisteeseen 51° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään Ranskan rannikolle; sieltä koillissuunnassa Ranskan, Belgian, Alankomaiden ja Saksan rannikkoa pitkin alkupisteeseen.

ICES tilastollinen suuralue V

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa pisteestä 68° 00′ pohjoista leveyttä ja 11° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan länteen pisteeseen 27° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 62° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 15° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 60° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 5° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 60° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 4° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 63° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 11° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen alkupisteeseen.

| — | ICES tilastollinen alue V a

  Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa pisteestä 68° 00′ pohjoista leveyttä ja 11° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan länteen pisteeseen 27° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 62° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 15° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 63° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 11° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen alkupisteeseen.






  — | ICES tilastollinen osa-alue V a 1

  Alue, joka jää seuraavien koordinaattien määrittämän suorakulmion sisään:






  Leveyspiiri | Pituuspiiri |
| --- | --- | --- | --- |
| 63.00 N | 24.00 W |
| 62.00 N | 24.00 W |
| 62.00 N | 27.00 W |
| 63.00 N | 27.00 W |
| 63.00 N | 24.00 W |

—

ICES tilastollinen alue V a

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa pisteestä 68° 00′ pohjoista leveyttä ja 11° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan länteen pisteeseen 27° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 62° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 15° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 63° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 11° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen alkupisteeseen.

—

ICES tilastollinen osa-alue V a 1

Alue, joka jää seuraavien koordinaattien määrittämän suorakulmion sisään:

Leveyspiiri

Pituuspiiri

63.00 N

24.00 W

62.00 N

24.00 W

62.00 N

27.00 W

63.00 N

27.00 W

63.00 N

24.00 W

| — | ICES tilastollinen osa-alue V a 2

  Se alueen V a osa, joka ei kuulu osa-alueeseen V a 1. |
| --- | --- |

—

ICES tilastollinen osa-alue V a 2

Se alueen V a osa, joka ei kuulu osa-alueeseen V a 1.

| — | ICES tilastollinen alue V b

  Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa pisteestä 63° 00′ pohjoista leveyttä ja 4° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan länteen pisteeseen 15° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 60° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 5° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 60° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 4° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen alkupisteeseen.






  — | ICES tilastollinen osa-alue V b 1

  Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa pisteestä 63° 00′ pohjoista leveyttä ja 4° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan länteen pisteeseen 15° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 60° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 10° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 61° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 8° 00′ läntistä pituutta; sieltä loksodromia pitkin pisteeseen 61° 15′ pohjoista leveyttä ja 7° 30′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 60° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 8° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 60° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 5° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 60° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 4° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen alkupisteeseen.






  — | ICES tilastollinen osa-alue V b 1 a
  Se osa-alueen V b 1 osa, joka jää seuraavien koordinaattien muodostaman linjan sisään:






  Leveyspiiri | Pituuspiiri |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 60.49 N | 15.00 W |
| 60.71 N | 13.99 W |
| 60.15 N | 13.29 W |
| 60.00 N | 13.50 W |
| 60.00 N | 15.00 W |
| 60.49 N | 15.00 W |

—

ICES tilastollinen alue V b

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa pisteestä 63° 00′ pohjoista leveyttä ja 4° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan länteen pisteeseen 15° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 60° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 5° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 60° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 4° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen alkupisteeseen.

—

ICES tilastollinen osa-alue V b 1

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa pisteestä 63° 00′ pohjoista leveyttä ja 4° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan länteen pisteeseen 15° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 60° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 10° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 61° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 8° 00′ läntistä pituutta; sieltä loksodromia pitkin pisteeseen 61° 15′ pohjoista leveyttä ja 7° 30′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 60° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 8° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 60° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 5° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 60° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 4° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen alkupisteeseen.

—

ICES tilastollinen osa-alue V b 1 a

Se osa-alueen V b 1 osa, joka jää seuraavien koordinaattien muodostaman linjan sisään:

Leveyspiiri

Pituuspiiri

60.49 N

15.00 W

60.71 N

13.99 W

60.15 N

13.29 W

60.00 N

13.50 W

60.00 N

15.00 W

60.49 N

15.00 W

| — | ICES tilastollinen osa-alue V b 1 b
  Se osa-alueen V b 1 osa, joka ei kuulu osa-alueeseen V b 1 a. |
| --- | --- |

—

ICES tilastollinen osa-alue V b 1 b

Se osa-alueen V b 1 osa, joka ei kuulu osa-alueeseen V b 1 a.

| — | ICES tilastollinen osa-alue V b 2

  Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa pisteestä 60° 00′ pohjoista leveyttä ja 10° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 61° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 8° 00′ läntistä pituutta; sieltä loksodromia pitkin pisteeseen, joka sijaitsee pisteessä 61° 15′ pohjoista leveyttä ja 7° 30′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 60° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 8° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 60° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen alkupisteeseen. |
| --- | --- |

—

ICES tilastollinen osa-alue V b 2

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa pisteestä 60° 00′ pohjoista leveyttä ja 10° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 61° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 8° 00′ läntistä pituutta; sieltä loksodromia pitkin pisteeseen, joka sijaitsee pisteessä 61° 15′ pohjoista leveyttä ja 7° 30′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 60° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 8° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 60° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen alkupisteeseen.

ICES tilastollinen suuralue VI

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Skotlannin pohjoisrannikolta pisteestä 4° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 60° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 5° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 60° 00′ pohjoista leveyttä, sieltä suoraan länteen pisteeseen 18° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 54° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään Irlannin rannikolle; sieltä pohjois- ja itäsuunnassa Irlannin ja Pohjois-Irlannin rannikkoja pitkin pisteeseen, joka sijaitsee Pohjois-Irlannin itärannikolla 55° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään Skotlannin rannikolle; sieltä pohjoissuunnassa Skotlannin länsirannikkoa pitkin alkupisteeseen.

| — | ICES tilastollinen alue VI a

  Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Skotlannin pohjoisrannikolta pisteestä 4° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 60° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 5° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 60° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 12° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 54° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään Irlannin rannikolle; sieltä pohjois- ja itäsuunnassa Irlannin ja Pohjois-Irlannin rannikkoa pitkin Pohjois-Irlannin itärannikolla pisteeseen 55° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään Skotlannin rannikolle; sieltä pohjoissuunnassa Skotlannin länsirannikkoa pitkin alkupisteeseen. |
| --- | --- |

—

ICES tilastollinen alue VI a

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Skotlannin pohjoisrannikolta pisteestä 4° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 60° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 5° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 60° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 12° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 54° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään Irlannin rannikolle; sieltä pohjois- ja itäsuunnassa Irlannin ja Pohjois-Irlannin rannikkoa pitkin Pohjois-Irlannin itärannikolla pisteeseen 55° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään Skotlannin rannikolle; sieltä pohjoissuunnassa Skotlannin länsirannikkoa pitkin alkupisteeseen.

| — | ICES tilastollinen alue VI b

  Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa pisteestä 60° 00′ pohjoista leveyttä ja 12° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan länteen pisteeseen 18° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 54° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 12° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen alkupisteeseen.






  — | ICES tilastollinen osa-alue VI b 1

  Se alueen VI b osa, joka jää seuraavien koordinaattien muodostaman linjan sisään:






  Leveyspiiri | Pituuspiiri |
| --- | --- | --- | --- |
| 54.50 N | 18.00 W |
| 60.00 N | 18.00 W |
| 60.00 N | 13.50 W |
| 60.15 N | 13.29 W |
| 59.65 N | 13.99 W |
| 59.01 N | 14.57 W |
| 58.51 N | 14.79 W |
| 57.87 N | 14.88 W |
| 57.01 N | 14.63 W |
| 56.57 N | 14.34 W |
| 56.50 N | 14.44 W |
| 56.44 N | 14.54 W |
| 56.37 N | 14.62 W |
| 56.31 N | 14.72 W |
| 56.24 N | 14.80 W |
| 56.17 N | 14.89 W |
| 56.09 N | 14.97 W |
| 56.02 N | 15.04 W |
| 55.95 N | 15.11 W |
| 55.88 N | 15.19 W |
| 55.80 N | 15.27 W |
| 55.73 N | 15.34 W |
| 55.65 N | 15.41 W |
| 55.57 N | 15.47 W |
| 55.50 N | 15.54 W |
| 55.42 N | 15.60 W |
| 55.34 N | 15.65 W |
| 55.26 N | 15.70 W |
| 55.18 N | 15.75 W |
| 55.09 N | 15.79 W |
| 55.01 N | 15.83 W |
| 54.93 N | 15.87 W |
| 54.84 N | 15.90 W |
| 54.76 N | 15.92 W |
| 54.68 N | 15.95 W |
| 54.59 N | 15.97 W |
| 54.51 N | 15.99 W |
| 54.50 N | 15.99 W |
| 54.50 N | 18.00 W |

—

ICES tilastollinen alue VI b

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa pisteestä 60° 00′ pohjoista leveyttä ja 12° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan länteen pisteeseen 18° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 54° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 12° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen alkupisteeseen.

—

ICES tilastollinen osa-alue VI b 1

Se alueen VI b osa, joka jää seuraavien koordinaattien muodostaman linjan sisään:

Leveyspiiri

Pituuspiiri

54.50 N

18.00 W

60.00 N

18.00 W

60.00 N

13.50 W

60.15 N

13.29 W

59.65 N

13.99 W

59.01 N

14.57 W

58.51 N

14.79 W

57.87 N

14.88 W

57.01 N

14.63 W

56.57 N

14.34 W

56.50 N

14.44 W

56.44 N

14.54 W

56.37 N

14.62 W

56.31 N

14.72 W

56.24 N

14.80 W

56.17 N

14.89 W

56.09 N

14.97 W

56.02 N

15.04 W

55.95 N

15.11 W

55.88 N

15.19 W

55.80 N

15.27 W

55.73 N

15.34 W

55.65 N

15.41 W

55.57 N

15.47 W

55.50 N

15.54 W

55.42 N

15.60 W

55.34 N

15.65 W

55.26 N

15.70 W

55.18 N

15.75 W

55.09 N

15.79 W

55.01 N

15.83 W

54.93 N

15.87 W

54.84 N

15.90 W

54.76 N

15.92 W

54.68 N

15.95 W

54.59 N

15.97 W

54.51 N

15.99 W

54.50 N

15.99 W

54.50 N

18.00 W

| — | ICES tilastollinen osa-alue VI b 2

  Se alueen VI b osa, joka ei kuulu osa alueeseen VI b 1. |
| --- | --- |

—

ICES tilastollinen osa-alue VI b 2

Se alueen VI b osa, joka ei kuulu osa alueeseen VI b 1.

ICES tilastollinen suuralue VII

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Irlannin länsirannikolta pisteestä 54° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 18° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 48° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään Ranskan rannikolle; sieltä pohjois- ja koillissuunnassa Ranskan rannikkoa pitkin pisteeseen 51° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen Englannin kaakkoisrannikolle; sieltä länsi- ja pohjoissuunnassa Englannin, Walesin ja Skotlannin rannikkoa pitkin Skotlannin länsirannikolle pisteeseen 55° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen Pohjois-Irlannin rannikolle; sieltä pohjois- ja länsisuunnassa Pohjois-Irlannin ja Irlannin rannikkoa pitkin alkupisteeseen.

| — | ICES tilastollinen alue VII a

  Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Skotlannin länsirannikolta pisteestä 55° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen Pohjois-Irlannin rannikolle; sieltä eteläsuunnassa Pohjois-Irlannin ja Irlannin rannikkoa pitkin Irlannin kaakkoisrannikolle pisteeseen 52° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään Walesin rannikolle; sieltä koillis- ja pohjoissuunnassa Walesin, Englannin ja Skotlannin rannikkoa pitkin alkupisteeseen. |
| --- | --- |

—

ICES tilastollinen alue VII a

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Skotlannin länsirannikolta pisteestä 55° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen Pohjois-Irlannin rannikolle; sieltä eteläsuunnassa Pohjois-Irlannin ja Irlannin rannikkoa pitkin Irlannin kaakkoisrannikolle pisteeseen 52° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään Walesin rannikolle; sieltä koillis- ja pohjoissuunnassa Walesin, Englannin ja Skotlannin rannikkoa pitkin alkupisteeseen.

| — | ICES tilastollinen alue VII b

  Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Irlannin länsirannikolta pisteestä 54° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 12° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 52° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään Irlannin rannikolle; sieltä pohjoissuunnassa Irlannin länsirannikkoa pitkin alkupisteeseen. |
| --- | --- |

—

ICES tilastollinen alue VII b

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Irlannin länsirannikolta pisteestä 54° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 12° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 52° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään Irlannin rannikolle; sieltä pohjoissuunnassa Irlannin länsirannikkoa pitkin alkupisteeseen.

| — | ICES tilastollinen alue VII c

  Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa pisteestä 54° 30′ pohjoista leveyttä ja 12° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan länteen pisteeseen 18° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 52° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 12° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen alkupisteeseen.






  — | ICES tilastollinen osa-alue VII c 1

  Se alueen VII c osa, jota seuraavat koordinaatit rajoittavat:






  Leveyspiiri | Pituuspiiri |
| --- | --- | --- | --- |
| 54.50 N | 15.99 W |
| 54.42 N | 15.99 W |
| 54.34 N | 16.00 W |
| 54.25 N | 16.01 W |
| 54.17 N | 16.01 W |
| 54.08 N | 16.01 W |
| 53.99 N | 16.00 W |
| 53.91 N | 15.99 W |
| 53.82 N | 15.97 W |
| 53.74 N | 15.96 W |
| 53.66 N | 15.94 W |
| 53.57 N | 15.91 W |
| 53.49 N | 15.90 W |
| 53.42 N | 15.89 W |
| 53.34 N | 15.88 W |
| 53.26 N | 15.86 W |
| 53.18 N | 15.84 W |
| 53.10 N | 15.88 W |
| 53.02 N | 15.92 W |
| 52.94 N | 15.95 W |
| 52.86 N | 15.98 W |
| 52.77 N | 16.00 W |
| 52.69 N | 16.02 W |
| 52.61 N | 16.04 W |
| 52.52 N | 16.06 W |
| 52.50 N | 16.06 W |
| 52.50 N | 18.00 W |
| 54.50 N | 18.00 W |
| 54.50 N | 15.99 W |

—

ICES tilastollinen alue VII c

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa pisteestä 54° 30′ pohjoista leveyttä ja 12° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan länteen pisteeseen 18° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 52° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 12° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen alkupisteeseen.

—

ICES tilastollinen osa-alue VII c 1

Se alueen VII c osa, jota seuraavat koordinaatit rajoittavat:

Leveyspiiri

Pituuspiiri

54.50 N

15.99 W

54.42 N

15.99 W

54.34 N

16.00 W

54.25 N

16.01 W

54.17 N

16.01 W

54.08 N

16.01 W

53.99 N

16.00 W

53.91 N

15.99 W

53.82 N

15.97 W

53.74 N

15.96 W

53.66 N

15.94 W

53.57 N

15.91 W

53.49 N

15.90 W

53.42 N

15.89 W

53.34 N

15.88 W

53.26 N

15.86 W

53.18 N

15.84 W

53.10 N

15.88 W

53.02 N

15.92 W

52.94 N

15.95 W

52.86 N

15.98 W

52.77 N

16.00 W

52.69 N

16.02 W

52.61 N

16.04 W

52.52 N

16.06 W

52.50 N

16.06 W

52.50 N

18.00 W

54.50 N

18.00 W

54.50 N

15.99 W

| — | ICES tilastollinen osa-alue VII c 2

  Se alueen VII c osa, joka ei kuulu osa-alueeseen VII c 1. |
| --- | --- |

—

ICES tilastollinen osa-alue VII c 2

Se alueen VII c osa, joka ei kuulu osa-alueeseen VII c 1.

| — | ICES tilastollinen alue VII d

  Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Ranskan länsirannikolta pisteestä 51° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen Englannin rannikolle; sieltä länsisuunnassa Englannin etelärannikkoa pitkin pisteeseen 2° 00′ läntistä pituutta; sieltä etelään Ranskan rannikolle Cap de la Hagueen; sieltä koillissuunnassa Ranskan rannikkoa pitkin alkupisteeseen. |
| --- | --- |

—

ICES tilastollinen alue VII d

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Ranskan länsirannikolta pisteestä 51° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen Englannin rannikolle; sieltä länsisuunnassa Englannin etelärannikkoa pitkin pisteeseen 2° 00′ läntistä pituutta; sieltä etelään Ranskan rannikolle Cap de la Hagueen; sieltä koillissuunnassa Ranskan rannikkoa pitkin alkupisteeseen.

| — | ICES tilastollinen alue VII e

  Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Englannin etelärannikolta pisteestä 2° 00′ läntistä pituutta; sieltä etelä- ja länsisuunnassa Englannin rannikkoa pitkin lounaisrannikolle pisteeseen 50° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 7° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 49° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 5° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 48° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään Ranskan rannikolle; sieltä pohjois- ja koillissuunnassa Ranskan rannikkoa pitkin Cap de la Hagueen; sieltä suoraan pohjoiseen alkupisteeseen. |
| --- | --- |

—

ICES tilastollinen alue VII e

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Englannin etelärannikolta pisteestä 2° 00′ läntistä pituutta; sieltä etelä- ja länsisuunnassa Englannin rannikkoa pitkin lounaisrannikolle pisteeseen 50° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 7° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 49° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 5° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 48° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään Ranskan rannikolle; sieltä pohjois- ja koillissuunnassa Ranskan rannikkoa pitkin Cap de la Hagueen; sieltä suoraan pohjoiseen alkupisteeseen.

| — | ICES tilastollinen alue VII f

  Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Walesin etelärannikolta pisteestä 5° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 51° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 6° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 50° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 7° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 50° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään Englannin rannikolle; sieltä Englannin lounaisrannikkoa ja Walesin etelärannikkoa pitkin alkupisteeseen. |
| --- | --- |

—

ICES tilastollinen alue VII f

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Walesin etelärannikolta pisteestä 5° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 51° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 6° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 50° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 7° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 50° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään Englannin rannikolle; sieltä Englannin lounaisrannikkoa ja Walesin etelärannikkoa pitkin alkupisteeseen.

| — | ICES tilastollinen alue VII g

  Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Walesin länsirannikolta pisteestä 52° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen Irlannin kaakkoisrannikolle; sieltä lounaissuunnassa Irlannin rannikkoa pitkin pisteeseen 9° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 50° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 7° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 50° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 6° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 51° 00′pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 5° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen Walesin etelärannikolle; sieltä luoteissuunnassa Walesin rannikkoa pitkin alkupisteeseen. |
| --- | --- |

—

ICES tilastollinen alue VII g

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Walesin länsirannikolta pisteestä 52° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen Irlannin kaakkoisrannikolle; sieltä lounaissuunnassa Irlannin rannikkoa pitkin pisteeseen 9° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 50° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 7° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 50° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 6° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 51° 00′pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 5° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen Walesin etelärannikolle; sieltä luoteissuunnassa Walesin rannikkoa pitkin alkupisteeseen.

| — | ICES tilastollinen alue VII h

  Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa pisteestä 50° 00′ pohjoista leveyttä ja 7° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan länteen pisteeseen 9° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 48° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 5° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 49° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 7° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen alkupisteeseen. |
| --- | --- |

—

ICES tilastollinen alue VII h

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa pisteestä 50° 00′ pohjoista leveyttä ja 7° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan länteen pisteeseen 9° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 48° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 5° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 49° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 7° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen alkupisteeseen.

| — | ICES tilastollinen alue VII j

  Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Irlannin länsirannikolta pisteestä 52° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 12° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 48° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 9° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen Irlannin etelärannikolle; sieltä pohjoissuunnassa Irlannin rannikkoa pitkin alkupisteeseen.






  — | ICES tilastollinen osa-alue VII j 1

  Se alueen VII j osa, joka jää seuraavien koordinaattien muodostaman linjan sisään:






  Leveyspiiri | Pituuspiiri |
| --- | --- | --- | --- |
| 48.43 N | 12.00 W |
| 48.42 N | 11.99 W |
| 48.39 N | 11.87 W |
| 48.36 N | 11.75 W |
| 48.33 N | 11.64 W |
| 48.30 N | 11.52 W |
| 48.27 N | 11.39 W |
| 48.25 N | 11.27 W |
| 48.23 N | 11.14 W |
| 48.21 N | 11.02 W |
| 48.19 N | 10.89 W |
| 48.17 N | 10.77 W |
| 48.03 N | 10.68 W |
| 48.00 N | 10.64 W |
| 48.00 N | 12.00 W |
| 48.43 N | 12.00 W |

—

ICES tilastollinen alue VII j

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Irlannin länsirannikolta pisteestä 52° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 12° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 48° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 9° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen Irlannin etelärannikolle; sieltä pohjoissuunnassa Irlannin rannikkoa pitkin alkupisteeseen.

—

ICES tilastollinen osa-alue VII j 1

Se alueen VII j osa, joka jää seuraavien koordinaattien muodostaman linjan sisään:

Leveyspiiri

Pituuspiiri

48.43 N

12.00 W

48.42 N

11.99 W

48.39 N

11.87 W

48.36 N

11.75 W

48.33 N

11.64 W

48.30 N

11.52 W

48.27 N

11.39 W

48.25 N

11.27 W

48.23 N

11.14 W

48.21 N

11.02 W

48.19 N

10.89 W

48.17 N

10.77 W

48.03 N

10.68 W

48.00 N

10.64 W

48.00 N

12.00 W

48.43 N

12.00 W

| — | ICES tilastollinen osa-alue VII j 2

  Se alueen VII j osa, joka ei kuulu osa-alueeseen VII j 1. |
| --- | --- |

—

ICES tilastollinen osa-alue VII j 2

Se alueen VII j osa, joka ei kuulu osa-alueeseen VII j 1.

| — | ICES tilastollinen alue VII k

  Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa pisteestä 52° 30′ pohjoista leveyttä ja 12° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan länteen pisteeseen 18° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 48° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 12° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen alkupisteeseen.






  — | ICES tilastollinen osa-alue VII k 1

  Se alueen VII k osa, joka jää seuraavien koordinaattien muodostaman linjan sisään:






  Leveyspiiri | Pituuspiiri |
| --- | --- | --- | --- |
| 48.00 N | 18.00 W |
| 52.50 N | 18.00 W |
| 52.50 N | 16.06 W |
| 52.44 N | 16.07 W |
| 52.36 N | 16.08 W |
| 52.27 N | 16.09 W |
| 52.19 N | 16.09 W |
| 52.11 N | 16.09 W |
| 52.02 N | 16.08 W |
| 51.94 N | 16.07 W |
| 51.85 N | 16.07 W |
| 51.77 N | 16.05 W |
| 51.68 N | 16.04 W |
| 51.60 N | 16.02 W |
| 51.52 N | 15.99 W |
| 51.43 N | 15.96 W |
| 51.34 N | 15.93 W |
| 51.27 N | 15.90 W |
| 51.18 N | 15.86 W |
| 51.10 N | 15.82 W |
| 51.02 N | 15.77 W |
| 50.94 N | 15.73 W |
| 50.86 N | 15.68 W |
| 50.78 N | 15.63 W |
| 50.70 N | 15.57 W |
| 50.62 N | 15.52 W |
| 50.54 N | 15.47 W |
| 50.47 N | 15.42 W |
| 50.39 N | 15.36 W |
| 50.32 N | 15.30 W |
| 50.24 N | 15.24 W |
| 50.17 N | 15.17 W |
| 50.10 N | 15.11 W |
| 50.03 N | 15.04 W |
| 49.96 N | 14.97 W |
| 49.89 N | 14.89 W |
| 49.82 N | 14.82 W |
| 49.75 N | 14.74 W |
| 49.69 N | 14.65 W |
| 49.62 N | 14.57 W |
| 49.56 N | 14.48 W |
| 49.50 N | 14.39 W |
| 49.44 N | 14.30 W |
| 49.38 N | 14.22 W |
| 49.32 N | 14.13 W |
| 49.27 N | 14.04 W |
| 49.21 N | 13.95 W |
| 49.15 N | 13.86 W |
| 49.10 N | 13.77 W |
| 49.05 N | 13.67 W |
| 49.00 N | 13.57 W |
| 48.95 N | 13.47 W |
| 48.90 N | 13.37 W |
| 48.86 N | 13.27 W |
| 48.81 N | 13.17 W |
| 48.77 N | 13.07 W |
| 48.73 N | 12.96 W |
| 48.69 N | 12.85 W |
| 48.65 N | 12.74 W |
| 48.62 N | 12.64 W |
| 48.58 N | 12.54 W |
| 48.55 N | 12.43 W |
| 48.52 N | 12.32 W |
| 48.49 N | 12.22 W |
| 48.46 N | 12.11 W |
| 48.43 N | 12.00 W |
| 48.00 N | 18.00 W |

—

ICES tilastollinen alue VII k

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa pisteestä 52° 30′ pohjoista leveyttä ja 12° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan länteen pisteeseen 18° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 48° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 12° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen alkupisteeseen.

—

ICES tilastollinen osa-alue VII k 1

Se alueen VII k osa, joka jää seuraavien koordinaattien muodostaman linjan sisään:

Leveyspiiri

Pituuspiiri

48.00 N

18.00 W

52.50 N

18.00 W

52.50 N

16.06 W

52.44 N

16.07 W

52.36 N

16.08 W

52.27 N

16.09 W

52.19 N

16.09 W

52.11 N

16.09 W

52.02 N

16.08 W

51.94 N

16.07 W

51.85 N

16.07 W

51.77 N

16.05 W

51.68 N

16.04 W

51.60 N

16.02 W

51.52 N

15.99 W

51.43 N

15.96 W

51.34 N

15.93 W

51.27 N

15.90 W

51.18 N

15.86 W

51.10 N

15.82 W

51.02 N

15.77 W

50.94 N

15.73 W

50.86 N

15.68 W

50.78 N

15.63 W

50.70 N

15.57 W

50.62 N

15.52 W

50.54 N

15.47 W

50.47 N

15.42 W

50.39 N

15.36 W

50.32 N

15.30 W

50.24 N

15.24 W

50.17 N

15.17 W

50.10 N

15.11 W

50.03 N

15.04 W

49.96 N

14.97 W

49.89 N

14.89 W

49.82 N

14.82 W

49.75 N

14.74 W

49.69 N

14.65 W

49.62 N

14.57 W

49.56 N

14.48 W

49.50 N

14.39 W

49.44 N

14.30 W

49.38 N

14.22 W

49.32 N

14.13 W

49.27 N

14.04 W

49.21 N

13.95 W

49.15 N

13.86 W

49.10 N

13.77 W

49.05 N

13.67 W

49.00 N

13.57 W

48.95 N

13.47 W

48.90 N

13.37 W

48.86 N

13.27 W

48.81 N

13.17 W

48.77 N

13.07 W

48.73 N

12.96 W

48.69 N

12.85 W

48.65 N

12.74 W

48.62 N

12.64 W

48.58 N

12.54 W

48.55 N

12.43 W

48.52 N

12.32 W

48.49 N

12.22 W

48.46 N

12.11 W

48.43 N

12.00 W

48.00 N

18.00 W

| — | ICES tilastollinen osa-alue VII k 2

  Se alueen VII k osa, joka ei kuulu osa-alueeseen VII k 1. |
| --- | --- |

—

ICES tilastollinen osa-alue VII k 2

Se alueen VII k osa, joka ei kuulu osa-alueeseen VII k 1.

ICES tilastollinen suuralue VIII

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Ranskan länsirannikolta pisteestä 48° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 18° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 43° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään Espanjan länsirannikolle; sieltä pohjoissuunnassa Espanjan ja Ranskan rannikkoa pitkin alkupisteeseen.

| — | ICES tilastollinen alue VIII a

  Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Ranskan länsirannikolta pisteestä 48° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 8° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 47° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 6° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 47° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 5° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 46° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään Ranskan rannikolle; sieltä luoteissuunnassa Ranskan rannikkoa pitkin alkupisteeseen. |
| --- | --- |

—

ICES tilastollinen alue VIII a

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Ranskan länsirannikolta pisteestä 48° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 8° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 47° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 6° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 47° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 5° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 46° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään Ranskan rannikolle; sieltä luoteissuunnassa Ranskan rannikkoa pitkin alkupisteeseen.

| — | ICES tilastollinen alue VIII b

  Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Ranskan länsirannikolta pisteestä 46° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 4° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 45° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 3° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 44° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 2° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään Espanjan pohjoisrannikolle; sieltä Espanjan pohjoisrannikkoa ja Ranskan länsirannikkoa pitkin alkupisteeseen. |
| --- | --- |

—

ICES tilastollinen alue VIII b

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Ranskan länsirannikolta pisteestä 46° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 4° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 45° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 3° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 44° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 2° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään Espanjan pohjoisrannikolle; sieltä Espanjan pohjoisrannikkoa ja Ranskan länsirannikkoa pitkin alkupisteeseen.

| — | ICES tilastollinen alue VIII c

  Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Espanjan pohjoisrannikolta pisteestä 2° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 44° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 11° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 43° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään Espanjan länsirannikolle, sieltä pohjois- ja itäsuunnassa Espanjan rannikkoa pitkin alkupisteeseen. |
| --- | --- |

—

ICES tilastollinen alue VIII c

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Espanjan pohjoisrannikolta pisteestä 2° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 44° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 11° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 43° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään Espanjan länsirannikolle, sieltä pohjois- ja itäsuunnassa Espanjan rannikkoa pitkin alkupisteeseen.

| — | ICES tilastollinen alue VIII d

  Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa pisteestä 48° 00′ pohjoista leveyttä ja 8° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan länteen pisteeseen 11° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 44° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 3° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 45° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 4° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 46° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 5° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 47° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 6° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 47° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 8° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen alkupisteeseen.






  — | ICES tilastollinen osa-alue VIII d 1

  Se alueen VIII d osa, joka jää seuraavien koordinaattien muodostaman linjan sisään:






  Leveyspiiri | Pituuspiiri |
| --- | --- | --- | --- |
| 48.00 N | 11.00 W |
| 48.00 N | 10.64 W |
| 47.77 N | 10.37 W |
| 47.45 N | 09.89 W |
| 46.88 N | 09.62 W |
| 46.34 N | 10.95 W |
| 46.32 N | 11.00 W |
| 48.00 N | 11.00 W |

—

ICES tilastollinen alue VIII d

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa pisteestä 48° 00′ pohjoista leveyttä ja 8° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan länteen pisteeseen 11° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 44° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 3° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 45° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 4° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 46° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 5° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 47° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 6° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 47° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 8° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen alkupisteeseen.

—

ICES tilastollinen osa-alue VIII d 1

Se alueen VIII d osa, joka jää seuraavien koordinaattien muodostaman linjan sisään:

Leveyspiiri

Pituuspiiri

48.00 N

11.00 W

48.00 N

10.64 W

47.77 N

10.37 W

47.45 N

09.89 W

46.88 N

09.62 W

46.34 N

10.95 W

46.32 N

11.00 W

48.00 N

11.00 W

| — | ICES tilastollinen osa-alue VIII d 2

  Se alueen VIII d osa, joka ei kuulu osa-alueeseen VIII d 1. |
| --- | --- |

—

ICES tilastollinen osa-alue VIII d 2

Se alueen VIII d osa, joka ei kuulu osa-alueeseen VIII d 1.

| — | ICES tilastollinen alue VIII e

  Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa pisteestä 48° 00′ pohjoista leveyttä ja 11° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan länteen pisteeseen 18° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 43° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 11° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen alkupisteeseen.






  — | ICES tilastollinen osa-alue VIII e 1

  Se alueen VIII e osa, joka jää seuraavien koordinaattien muodostaman linjan sisään:






  Leveyspiiri | Pituuspiiri |
| --- | --- | --- | --- |
| 43.00 N | 18.00 W |
| 48.00 N | 18.00 W |
| 48.00 N | 11.00 W |
| 46.32 N | 11.00 W |
| 44.72 N | 13.31 W |
| 44.07 N | 13.49 W |
| 43.00 N | 13.80 W |

—

ICES tilastollinen alue VIII e

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa pisteestä 48° 00′ pohjoista leveyttä ja 11° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan länteen pisteeseen 18° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 43° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 11° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen alkupisteeseen.

—

ICES tilastollinen osa-alue VIII e 1

Se alueen VIII e osa, joka jää seuraavien koordinaattien muodostaman linjan sisään:

Leveyspiiri

Pituuspiiri

43.00 N

18.00 W

48.00 N

18.00 W

48.00 N

11.00 W

46.32 N

11.00 W

44.72 N

13.31 W

44.07 N

13.49 W

43.00 N

13.80 W

| — | ICES tilastollinen osa-alue VIII e 2

  Se alueen VIII e osa, joka ei kuulu osa-alueeseen VIII e 1. |
| --- | --- |

—

ICES tilastollinen osa-alue VIII e 2

Se alueen VIII e osa, joka ei kuulu osa-alueeseen VIII e 1.

ICES tilastollinen suuralue IX

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Espanjan luoteisrannikolta pisteestä 43° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 18° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 36° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään Espanjan etelärannikolla sijaitsevaan pisteeseen (Punta Marroqui -sola) 5° 36′ läntistä pituutta; sieltä luoteissuunnassa Espanjan lounaisrannikkoa, Portugalin rannikkoa ja Espanjan luoteisrannikkoa pitkin alkupisteeseen.

| — | ICES tilastollinen alue IX a

  Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Espanjan luoteisrannikolta pisteestä 43° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 11° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 36° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään Espanjan etelärannikolle pisteeseen (Punta Marroqui -sola) 5° 36′ läntistä pituutta; sieltä luoteissuunnassa Espanjan lounaisrannikkoa, Portugalin rannikkoa ja Espanjan luoteisrannikkoa pitkin alkupisteeseen. |
| --- | --- |

—

ICES tilastollinen alue IX a

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Espanjan luoteisrannikolta pisteestä 43° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 11° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 36° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään Espanjan etelärannikolle pisteeseen (Punta Marroqui -sola) 5° 36′ läntistä pituutta; sieltä luoteissuunnassa Espanjan lounaisrannikkoa, Portugalin rannikkoa ja Espanjan luoteisrannikkoa pitkin alkupisteeseen.

| — | ICES tilastollinen alue IX b

  Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa pisteestä 43° 00′ pohjoista leveyttä ja 11° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan länteen pisteeseen 18° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 36° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 11° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen alkupisteeseen.






  — | ICES tilastollinen osa-alue IX b 1

  Se alueen IX b osa, joka jää seuraavien koordinaattien muodostaman linjan sisään:






  Leveyspiiri | Pituuspiiri |
| --- | --- | --- | --- |
| 43.00 N | 18.00 W |
| 43.00 N | 13.80 W |
| 42.88 N | 13.84 W |
| 42.04 N | 13.64 W |
| 41.38 N | 13.27 W |
| 41.13 N | 13.27 W |
| 40.06 N | 13.49 W |
| 38.75 N | 13.78 W |
| 38.17 N | 13.69 W |
| 36.03 N | 12.73 W |
| 36.04 N | 15.30 W |
| 36.02 N | 17.90 W |
| 36.00 N | 18.00 W |
| 43.00 N | 18.00 W |

—

ICES tilastollinen alue IX b

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa pisteestä 43° 00′ pohjoista leveyttä ja 11° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan länteen pisteeseen 18° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 36° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 11° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen alkupisteeseen.

—

ICES tilastollinen osa-alue IX b 1

Se alueen IX b osa, joka jää seuraavien koordinaattien muodostaman linjan sisään:

Leveyspiiri

Pituuspiiri

43.00 N

18.00 W

43.00 N

13.80 W

42.88 N

13.84 W

42.04 N

13.64 W

41.38 N

13.27 W

41.13 N

13.27 W

40.06 N

13.49 W

38.75 N

13.78 W

38.17 N

13.69 W

36.03 N

12.73 W

36.04 N

15.30 W

36.02 N

17.90 W

36.00 N

18.00 W

43.00 N

18.00 W

| — | ICES tilastollinen osa-alue IX b 2

  Se alueen IX b osa, joka ei kuulu osa-alueeseen IX b 1. |
| --- | --- |

—

ICES tilastollinen osa-alue IX b 2

Se alueen IX b osa, joka ei kuulu osa-alueeseen IX b 1.

ICES tilastollinen suuralue X

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa pisteestä 48° 00′ pohjoista leveyttä ja 18° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan länteen pisteeseen 42° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 36° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 18° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen alkupisteeseen.

| — | ICES tilastollinen alue X a

  Se osa suuralueesta X, joka sijaitsee pisteen 43° 00′ N eteläpuolella.






  — | ICES tilastollinen osa-alue X a 1

  Se alueen X a osa, joka jää seuraavien koordinaattien muodostaman linjan sisään:






  Leveyspiiri | Pituuspiiri |
| --- | --- | --- | --- |
| 36.00 N | 18.00 W |
| 36.00 N | 22.25 W |
| 37.58 N | 20.62 W |
| 39.16 N | 21.32 W |
| 40.97 N | 23.91 W |
| 41.35 N | 24.65 W |
| 41.91 N | 25.79 W |
| 42.34 N | 28.45 W |
| 42.05 N | 29.95 W |
| 41.02 N | 35.11 W |
| 40.04 N | 35.26 W |
| 38.74 N | 35.48 W |
| 36.03 N | 31.76 W |
| 36.00 N | 32.03 W |
| 36.00 N | 42.00 W |
| 43.00 N | 42.00 W |
| 43.00 N | 18.00 W |
| 36.00 N | 18.00 W |

—

ICES tilastollinen alue X a

Se osa suuralueesta X, joka sijaitsee pisteen 43° 00′ N eteläpuolella.

—

ICES tilastollinen osa-alue X a 1

Se alueen X a osa, joka jää seuraavien koordinaattien muodostaman linjan sisään:

Leveyspiiri

Pituuspiiri

36.00 N

18.00 W

36.00 N

22.25 W

37.58 N

20.62 W

39.16 N

21.32 W

40.97 N

23.91 W

41.35 N

24.65 W

41.91 N

25.79 W

42.34 N

28.45 W

42.05 N

29.95 W

41.02 N

35.11 W

40.04 N

35.26 W

38.74 N

35.48 W

36.03 N

31.76 W

36.00 N

32.03 W

36.00 N

42.00 W

43.00 N

42.00 W

43.00 N

18.00 W

36.00 N

18.00 W

| — | ICES tilastollinen osa-alue X a 2

  Se alueen X a osa, joka ei kuulu osa-alueeseen X a 1. |
| --- | --- |

—

ICES tilastollinen osa-alue X a 2

Se alueen X a osa, joka ei kuulu osa-alueeseen X a 1.

| — | ICES tilastollinen alue X b

  Se osa suuralueesta X, joka sijaitsee pisteen 43° 00′ N pohjoispuolella. |
| --- | --- |

—

ICES tilastollinen alue X b

Se osa suuralueesta X, joka sijaitsee pisteen 43° 00′ N pohjoispuolella.

ICES tilastollinen suuralue XII

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa pisteestä 62° 00′ pohjoista leveyttä ja 15° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan länteen pisteeseen 27° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 59° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan länteen pisteeseen 42° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 48° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 18° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 60° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 15° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen alkupisteeseen.

| — | ICES tilastollinen alue XII a

  Se suuralueen XII osa, joka jää seuraavien koordinaattien muodostaman linjan sisään:






  Leveyspiiri | Pituuspiiri |
| --- | --- | --- |
| 62.00 N | 15.00 W |
| 62.00 N | 27.00 W |
| 59.00 N | 27.00 W |
| 59.00 N | 42.00 W |
| 52.50 N | 42.00 W |
| 52.50 N | 18.00 W |
| 54.50 N | 18.00 W |
| 54.50 N | 24.00 W |
| 60.00 N | 24.00 W |
| 60.00 N | 18.00 W |
| 60.00 N | 15.00 W |
| 62.00 N | 15.00 W |

—

ICES tilastollinen alue XII a

Se suuralueen XII osa, joka jää seuraavien koordinaattien muodostaman linjan sisään:

Leveyspiiri

Pituuspiiri

62.00 N

15.00 W

62.00 N

27.00 W

59.00 N

27.00 W

59.00 N

42.00 W

52.50 N

42.00 W

52.50 N

18.00 W

54.50 N

18.00 W

54.50 N

24.00 W

60.00 N

24.00 W

60.00 N

18.00 W

60.00 N

15.00 W

62.00 N

15.00 W

| — | ICES tilastollinen osa-alue XII a 1

  Se alueen XII a osa, joka jää seuraavien koordinaattien muodostaman linjan sisään:






  Leveyspiiri | Pituuspiiri |
| --- | --- | --- |
| 52.50 N | 42.00 W |
| 56.55 N | 42.00 W |
| 56.64 N | 41.50 W |
| 56.75 N | 41.00 W |
| 56.88 N | 40.50 W |
| 57.03 N | 40.00 W |
| 57.20 N | 39.50 W |
| 57.37 N | 39.00 W |
| 57.62 N | 38.50 W |
| 57.78 N | 38.25 W |
| 57.97 N | 38.00 W |
| 58.26 N | 37.50 W |
| 58.50 N | 37.20 W |
| 58.63 N | 37.00 W |
| 59.00 N | 36.77 W |
| 59.00 N | 27.00 W |
| 60.85 N | 27.00 W |
| 60.69 N | 26.46 W |
| 60.45 N | 25.09 W |
| 60.37 N | 23.96 W |
| 60.22 N | 23.27 W |
| 60.02 N | 21.76 W |
| 60.00 N | 20.55 W |
| 60.05 N | 18.65 W |
| 60.08 N | 18.00 W |
| 60.00 N | 18.00 W |
| 60.00 N | 24.00 W |
| 54.50 N | 24.00 W |
| 54.50 N | 18.00 W |
| 52.50 N | 18.00 W |
| 52.50 N | 42.00 W |

—

ICES tilastollinen osa-alue XII a 1

Se alueen XII a osa, joka jää seuraavien koordinaattien muodostaman linjan sisään:

Leveyspiiri

Pituuspiiri

52.50 N

42.00 W

56.55 N

42.00 W

56.64 N

41.50 W

56.75 N

41.00 W

56.88 N

40.50 W

57.03 N

40.00 W

57.20 N

39.50 W

57.37 N

39.00 W

57.62 N

38.50 W

57.78 N

38.25 W

57.97 N

38.00 W

58.26 N

37.50 W

58.50 N

37.20 W

58.63 N

37.00 W

59.00 N

36.77 W

59.00 N

27.00 W

60.85 N

27.00 W

60.69 N

26.46 W

60.45 N

25.09 W

60.37 N

23.96 W

60.22 N

23.27 W

60.02 N

21.76 W

60.00 N

20.55 W

60.05 N

18.65 W

60.08 N

18.00 W

60.00 N

18.00 W

60.00 N

24.00 W

54.50 N

24.00 W

54.50 N

18.00 W

52.50 N

18.00 W

52.50 N

42.00 W

| — | ICES tilastollinen osa-alue XII a 2

  Se alueen XII a osa, joka jää seuraavien koordinaattien muodostaman linjan sisään:






  Leveyspiiri | Pituuspiiri |
| --- | --- | --- |
| 60.00 N | 20.55 W |
| 60.00 N | 15.00 W |
| 60.49 N | 15.00 W |
| 60.44 N | 15.22 W |
| 60.11 N | 17.32 W |
| 60.05 N | 18.65 W |
| 60.00 N | 20.55 W |

—

ICES tilastollinen osa-alue XII a 2

Se alueen XII a osa, joka jää seuraavien koordinaattien muodostaman linjan sisään:

Leveyspiiri

Pituuspiiri

60.00 N

20.55 W

60.00 N

15.00 W

60.49 N

15.00 W

60.44 N

15.22 W

60.11 N

17.32 W

60.05 N

18.65 W

60.00 N

20.55 W

| — | ICES tilastollinen osa-alue XII a 3

  Se alueen XII a osa, joka jää seuraavien koordinaattien muodostaman linjan sisään:






  Leveyspiiri | Pituuspiiri |
| --- | --- | --- |
| 59.00 N | 42.00 W |
| 56.55 N | 42.00 W |
| 56.64 N | 41.50 W |
| 56.75 N | 41.00 W |
| 56.88 N | 40.50 W |
| 57.03 N | 40.00 W |
| 57.20 N | 39.50 W |
| 57.37 N | 39.00 W |
| 57.62 N | 38.50 W |
| 57.78 N | 38.25 W |
| 57.97 N | 38.00 W |
| 58.26 N | 37.50 W |
| 58.63 N | 37.00 W |
| 59.00 N | 36.77 W |
| 59.00 N | 42.00 W |

—

ICES tilastollinen osa-alue XII a 3

Se alueen XII a osa, joka jää seuraavien koordinaattien muodostaman linjan sisään:

Leveyspiiri

Pituuspiiri

59.00 N

42.00 W

56.55 N

42.00 W

56.64 N

41.50 W

56.75 N

41.00 W

56.88 N

40.50 W

57.03 N

40.00 W

57.20 N

39.50 W

57.37 N

39.00 W

57.62 N

38.50 W

57.78 N

38.25 W

57.97 N

38.00 W

58.26 N

37.50 W

58.63 N

37.00 W

59.00 N

36.77 W

59.00 N

42.00 W

| — | ICES tilastollinen osa-alue XII a 4

  Se alueen XII a osa, joka jää seuraavien koordinaattien muodostaman linjan sisään:






  Leveyspiiri | Pituuspiiri |
| --- | --- | --- |
| 62.00 N | 27.00 W |
| 60.85 N | 27.00 W |
| 60.69 N | 26.46 W |
| 60.45 N | 25.09 W |
| 60.37 N | 23.96 W |
| 60.22 N | 23.27 W |
| 60.02 N | 21.76 W |
| 60.00 N | 20.55 W |
| 60.05 N | 18.65 W |
| 60.11 N | 17.32 W |
| 60.44 N | 15.22 W |
| 60.49 N | 15.00 W |
| 62.00 N | 15.00 W |
| 62.00 N | 27.00 W |

—

ICES tilastollinen osa-alue XII a 4

Se alueen XII a osa, joka jää seuraavien koordinaattien muodostaman linjan sisään:

Leveyspiiri

Pituuspiiri

62.00 N

27.00 W

60.85 N

27.00 W

60.69 N

26.46 W

60.45 N

25.09 W

60.37 N

23.96 W

60.22 N

23.27 W

60.02 N

21.76 W

60.00 N

20.55 W

60.05 N

18.65 W

60.11 N

17.32 W

60.44 N

15.22 W

60.49 N

15.00 W

62.00 N

15.00 W

62.00 N

27.00 W

| — | ICES tilastollinen alue XII b

  Se suuralueen XII osa, joka jää seuraavien koordinaattien muodostaman linjan sisään:






  Leveyspiiri | Pituuspiiri |
| --- | --- | --- |
| 60.00 N | 18.00 W |
| 54.50 N | 18.00 W |
| 54.50 N | 24.00 W |
| 60.00 N | 24.00 W |
| 60.00 N | 18.00 W |

—

ICES tilastollinen alue XII b

Se suuralueen XII osa, joka jää seuraavien koordinaattien muodostaman linjan sisään:

Leveyspiiri

Pituuspiiri

60.00 N

18.00 W

54.50 N

18.00 W

54.50 N

24.00 W

60.00 N

24.00 W

60.00 N

18.00 W

| — | ICES tilastollinen alue XII c

  Se suuralueen XII osa, joka jää seuraavien koordinaattien muodostaman linjan sisään:






  Leveyspiiri | Pituuspiiri |
| --- | --- | --- |
| 52.50 N | 42.00 W |
| 48.00 N | 42.00 W |
| 48.00 N | 18.00 W |
| 52.50 N | 18.00 W |
| 52.50 N | 42.00 W |

—

ICES tilastollinen alue XII c

Se suuralueen XII osa, joka jää seuraavien koordinaattien muodostaman linjan sisään:

Leveyspiiri

Pituuspiiri

52.50 N

42.00 W

48.00 N

42.00 W

48.00 N

18.00 W

52.50 N

18.00 W

52.50 N

42.00 W

ICES tilastollinen suuralue XIV

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa maantieteelliseltä pohjoisnavalta 40. läntistä pituuspiiriä pitkin Grönlannin pohjoisrannikolle; sieltä itä- ja eteläsuunnassa Grönlannin rannikkoa pitkin pisteeseen 44° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 59° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 27° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pisteeseen 68° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 11° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen maantieteelliselle pohjoisnavalle.

| — | ICES tilastollinen alue XIV a

  Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa maantieteelliseltä pohjoisnavalta 40. läntistä pituuspiiriä pitkin Grönlannin pohjoisrannikolle; sieltä itä- ja eteläsuunnassa Grönlannin rannikkoa Cape Savaryyn pisteeseen 68° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan etelään 27. läntistä pituuspiiriä pitkin pisteeseen 68° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 11° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen maantieteelliselle pohjoisnavalle. |
| --- | --- |

—

ICES tilastollinen alue XIV a

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa maantieteelliseltä pohjoisnavalta 40. läntistä pituuspiiriä pitkin Grönlannin pohjoisrannikolle; sieltä itä- ja eteläsuunnassa Grönlannin rannikkoa Cape Savaryyn pisteeseen 68° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan etelään 27. läntistä pituuspiiriä pitkin pisteeseen 68° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 11° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen maantieteelliselle pohjoisnavalle.

| — | ICES tilastollinen alue XIV b

  Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Grönlannin etelärannikolta pisteestä 44° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 59° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 27° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen Cape Savaryyn pisteeseen 68° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä lounaissuunnassa Grönlannin rannikkoa pitkin alkupisteeseen.






  — | ICES tilastollinen osa-alue XIV b 1

  Se alueen XIV b osa, joka jää seuraavien koordinaattien muodostaman linjan sisään:






  Leveyspiiri | Pituuspiiri |
| --- | --- | --- | --- |
| 59.00 N | 27.00 W |
| 59.00 N | 36.77 W |
| 59.35 N | 36.50 W |
| 59.50 N | 36.35 W |
| 59.75 N | 36.16 W |
| 60.00 N | 35.96 W |
| 60.25 N | 35.76 W |
| 60.55 N | 35.50 W |
| 60.75 N | 35.37 W |
| 61.00 N | 35.15 W |
| 61.25 N | 34.97 W |
| 61.50 N | 34.65 W |
| 61.60 N | 34.50 W |
| 61.75 N | 34.31 W |
| 61.98 N | 34.00 W |
| 62.25 N | 33.70 W |
| 62.45 N | 33.53 W |
| 62.50 N | 33.27 W |
| 62.56 N | 33.00 W |
| 62.69 N | 32.50 W |
| 62.75 N | 32.30 W |
| 62.87 N | 32.00 W |
| 63.03 N | 31.50 W |
| 63.25 N | 31.00 W |
| 63.31 N | 30.86 W |
| 63.00 N | 30.61 W |
| 62.23 N | 29.87 W |
| 61.79 N | 29.25 W |
| 61.44 N | 28.61 W |
| 61.06 N | 27.69 W |
| 60.85 N | 27.00 W |
| 59.00 N | 27.00 W |

—

ICES tilastollinen alue XIV b

Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa Grönlannin etelärannikolta pisteestä 44° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan etelään pisteeseen 59° 00′ pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään pisteeseen 27° 00′ läntistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen Cape Savaryyn pisteeseen 68° 30′ pohjoista leveyttä; sieltä lounaissuunnassa Grönlannin rannikkoa pitkin alkupisteeseen.

—

ICES tilastollinen osa-alue XIV b 1

Se alueen XIV b osa, joka jää seuraavien koordinaattien muodostaman linjan sisään:

Leveyspiiri

Pituuspiiri

59.00 N

27.00 W

59.00 N

36.77 W

59.35 N

36.50 W

59.50 N

36.35 W

59.75 N

36.16 W

60.00 N

35.96 W

60.25 N

35.76 W

60.55 N

35.50 W

60.75 N

35.37 W

61.00 N

35.15 W

61.25 N

34.97 W

61.50 N

34.65 W

61.60 N

34.50 W

61.75 N

34.31 W

61.98 N

34.00 W

62.25 N

33.70 W

62.45 N

33.53 W

62.50 N

33.27 W

62.56 N

33.00 W

62.69 N

32.50 W

62.75 N

32.30 W

62.87 N

32.00 W

63.03 N

31.50 W

63.25 N

31.00 W

63.31 N

30.86 W

63.00 N

30.61 W

62.23 N

29.87 W

61.79 N

29.25 W

61.44 N

28.61 W

61.06 N

27.69 W

60.85 N

27.00 W

59.00 N

27.00 W

| — | ICES tilastollinen osa-alue XIV b 2

  Se alueen XIV b osa, joka ei kuulu osa-alueeseen XIV b 1. |
| --- | --- |

—

ICES tilastollinen osa-alue XIV b 2

Se alueen XIV b osa, joka ei kuulu osa-alueeseen XIV b 1.

---

| 19.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 74/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 74/28

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 449/2005,

annettu 18 päivänä maaliskuuta 2005,

asetuksesta (EY) N:o 174/1999 poikkeamisesta maito- ja maitotuotealan vientitodistusten voimassaoloajan osalta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maito- ja maitotuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 (1) ja erityisesti sen 31 artiklan 14 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 804/68 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista erityissäännöistä maito- ja maitotuotealan vientitodistusten ja vientitukien osalta 26 päivänä tammikuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 174/1999 (2) 6 artiklassa säädetään vientitodistusten voimassaoloaika. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 804/68 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista erityissäännöistä maito- ja maitotuotealan vientitodistusten ja vientitukien osalta 26 päivänä tammikuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 174/1999 (2) 6 artiklassa säädetään vientitodistusten voimassaoloaika.

| (2) | Venäjän federaatio on ottanut käyttöön Tšekissä, Virossa, Kyproksessa, Latviassa Liettuassa, Unkarissa, Maltassa, Puolassa, Sloveniassa ja Slovakiassa, jäljempänä ’uudet jäsenvaltiot’, Venäjän vientiä harjoittavien maitotuotteita jalostavien laitosten uudet hyväksymisvaatimukset. |
| --- | --- |

(2)

Venäjän federaatio on ottanut käyttöön Tšekissä, Virossa, Kyproksessa, Latviassa Liettuassa, Unkarissa, Maltassa, Puolassa, Sloveniassa ja Slovakiassa, jäljempänä ’uudet jäsenvaltiot’, Venäjän vientiä harjoittavien maitotuotteita jalostavien laitosten uudet hyväksymisvaatimukset.

| (3) | Vaikka Venäjän eläinlääkintäviranomaiset ovat tarkastaneet maitotuotteita jalostavia laitoksia viime kuukausina, ne eivät ole vielä toimittaneet uusien jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille hyväksyttyjen laitosten luetteloa. |
| --- | --- |

(3)

Vaikka Venäjän eläinlääkintäviranomaiset ovat tarkastaneet maitotuotteita jalostavia laitoksia viime kuukausina, ne eivät ole vielä toimittaneet uusien jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille hyväksyttyjen laitosten luetteloa.

| (4) | Monet toimijat, jotka arvioivat maitoalan laitosten tulevan hyväksytyiksi, koska ne täyttävät raakamaidon, lämpökäsitellyn maidon ja maitopohjaisten tuotteiden tuotantoa ja markkinoille saattamista koskevista terveyssäännöistä 16 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/46/ETY (3) vaatimukset, hakevat edelleen vientitodistuksia pitääkseen yllä tavanomaista kaupankäyntiään Venäjälle. Toimijat eivät kuitenkaan voi käyttää kyseisiä todistuksia ennen niiden voimassaoloaikaa. |
| --- | --- |

(4)

Monet toimijat, jotka arvioivat maitoalan laitosten tulevan hyväksytyiksi, koska ne täyttävät raakamaidon, lämpökäsitellyn maidon ja maitopohjaisten tuotteiden tuotantoa ja markkinoille saattamista koskevista terveyssäännöistä 16 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/46/ETY (3) vaatimukset, hakevat edelleen vientitodistuksia pitääkseen yllä tavanomaista kaupankäyntiään Venäjälle. Toimijat eivät kuitenkaan voi käyttää kyseisiä todistuksia ennen niiden voimassaoloaikaa.

| (5) | Venäjän todistusten myöntämistä koskevien uusien edellytysten mukaan yhteisön viejillä on viimeistään 1 päivästä tammikuuta 2005 alkaen oltava vientiä koskevat ennakkotodistukset siitä, että lopullisen tuotteen sisältämät, muusta jäsenvaltiosta kuin viejäjäsenvaltiosta peräisin olevat eläimet ja eläintuotteet vastaavat eläinlääkintää ja terveyttä koskevia vaatimuksia. |
| --- | --- |

(5)

Venäjän todistusten myöntämistä koskevien uusien edellytysten mukaan yhteisön viejillä on viimeistään 1 päivästä tammikuuta 2005 alkaen oltava vientiä koskevat ennakkotodistukset siitä, että lopullisen tuotteen sisältämät, muusta jäsenvaltiosta kuin viejäjäsenvaltiosta peräisin olevat eläimet ja eläintuotteet vastaavat eläinlääkintää ja terveyttä koskevia vaatimuksia.

| (6) | Koska uuden hallinnollisen järjestelmän ja soveltuvien menettelyiden käyttöönotto vientiä koskevien ennakkotodistusten myöntämiseksi ja vaihtamiseksi jäsenvaltioiden välillä vaatii aikaa eikä järjestelmä ole vielä täysin käytössä kaikissa jäsenvaltioissa, jotkut viejät eivät voi vientiä koskevien ennakkotodistusten puuttumisen vuoksi käyttää vientitodistuksia, joiden voimassaolo päättyy 31 päivänä tammikuuta 2005. |
| --- | --- |

(6)

Koska uuden hallinnollisen järjestelmän ja soveltuvien menettelyiden käyttöönotto vientiä koskevien ennakkotodistusten myöntämiseksi ja vaihtamiseksi jäsenvaltioiden välillä vaatii aikaa eikä järjestelmä ole vielä täysin käytössä kaikissa jäsenvaltioissa, jotkut viejät eivät voi vientiä koskevien ennakkotodistusten puuttumisen vuoksi käyttää vientitodistuksia, joiden voimassaolo päättyy 31 päivänä tammikuuta 2005.

| (7) | Sen vuoksi on aiheellista säätää, että vuoden 2004 heinä-, elo-, syys-, loka- ja marraskuussa myönnettyjen vientitodistusten voimassaoloaikaa jatketaan. |
| --- | --- |

(7)

Sen vuoksi on aiheellista säätää, että vuoden 2004 heinä-, elo-, syys-, loka- ja marraskuussa myönnettyjen vientitodistusten voimassaoloaikaa jatketaan.

| (8) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 174/1999 6 artiklassa säädetään, vientituen ennakkovahvistuksen sisältävät vientitodistukset, joiden määräpaikkana on Venäjä ja jotka on myönnetty vuoden 2004 heinä-, elo-, syys-, loka- ja marraskuussa edellä mainitun artiklan a–d alakohdassa tarkoitetuille tuotteille, ovat voimassa 30 päivään huhtikuuta 2005.

2 artikla

Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset mukauttavat todistuksenhaltijan pyynnöstä todistusten voimassaoloaikaa 1 artiklan mukaisesti.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sen 1 artiklaa sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2004.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä maaliskuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 48. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 186/2004 (EUVL L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EYVL L 20, 27.1.1999, s. 8. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2250/2004 (EUVL L 381, 28.12.2004, s. 25).

2

(3)  EYVL L 268, 14.9.1992, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

3

---

| 19.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 74/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 74/30

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 450/2005,

annettu 18 päivänä maaliskuuta 2005,

maidon ja maitotuotteiden tuontia kolmanteen maahan koskevien tullimuodollisuuksien täyttymisen todistamisesta asetuksen (EY) N:o 800/1999 16 artiklan mukaisesti

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 (1) ja erityisesti sen 31 artiklan 10 kohdan kolmannen luetelmakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1255/1999 31 artiklan 10 kohdan kolmannessa luetelmakohdassa säädetään, että vientituki maksetaan, kun esitetään todistus siitä, että tuotteet ovat eriytetyn tuen osalta saapuneet lisenssissä mainittuun määräpaikkaan tai muuhun määräpaikkaan, jolle tuki on vahvistettu. Tästä säännöstä on mahdollista poiketa mainitun asetuksen 42 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen, jos säädetään edellytyksistä, jotka tarjoavat vastaavat takuut. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1255/1999 31 artiklan 10 kohdan kolmannessa luetelmakohdassa säädetään, että vientituki maksetaan, kun esitetään todistus siitä, että tuotteet ovat eriytetyn tuen osalta saapuneet lisenssissä mainittuun määräpaikkaan tai muuhun määräpaikkaan, jolle tuki on vahvistettu. Tästä säännöstä on mahdollista poiketa mainitun asetuksen 42 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen, jos säädetään edellytyksistä, jotka tarjoavat vastaavat takuut.

| (2) | Maito- ja maitotuotealan vientitukien vahvistamisesta 26 päivänä helmikuuta 2004 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 351/2004 (2) otetaan käyttöön määräpaikan mukaan eriytetty tuki kaikille maitotuotteille 27 päivästä helmikuuta 2004. |
| --- | --- |

(2)

Maito- ja maitotuotealan vientitukien vahvistamisesta 26 päivänä helmikuuta 2004 annetulla komission asetuksella (EY) N:o 351/2004 (2) otetaan käyttöön määräpaikan mukaan eriytetty tuki kaikille maitotuotteille 27 päivästä helmikuuta 2004.

| (3) | Maataloustuotteiden vientitukijärjestelmän soveltamista koskevista yhteisistä yksityiskohtaisista säännöistä 15 päivänä huhtikuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 800/1999 (3) 16 artiklassa mainitaan eri asiakirjat, joita voidaan pitää todisteena tuontia koskevien tullimuodollisuuksien täyttymisestä kolmannessa maassa silloin, kun on kyseessä määräpaikan mukaan eriytetty vientituki. Kyseisen artiklan mukaan komissio voi tietyissä erikseen määriteltävissä erityistapauksissa päättää, että mainitussa artiklassa tarkoitettu todiste katsotaan esitetyksi tietyllä asiakirjalla tai muulla tavalla. |
| --- | --- |

(3)

Maataloustuotteiden vientitukijärjestelmän soveltamista koskevista yhteisistä yksityiskohtaisista säännöistä 15 päivänä huhtikuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 800/1999 (3) 16 artiklassa mainitaan eri asiakirjat, joita voidaan pitää todisteena tuontia koskevien tullimuodollisuuksien täyttymisestä kolmannessa maassa silloin, kun on kyseessä määräpaikan mukaan eriytetty vientituki. Kyseisen artiklan mukaan komissio voi tietyissä erikseen määriteltävissä erityistapauksissa päättää, että mainitussa artiklassa tarkoitettu todiste katsotaan esitetyksi tietyllä asiakirjalla tai muulla tavalla.

| (4) | Koska tukien maksamisen edellytyksenä oleva asetuksen (EY) N:o 800/1999 16 artiklan noudattaminen on huomattava hallinnollinen muutos niin jäsenvaltioiden viranomaisille kuin viejille, sillä on merkittäviä hallinnollisia ja taloudellisia seurauksia. Mainitun asetuksen 16 artiklassa tarkoitetun todisteen saaminen voi aiheuttaa suuria hallinnollisia vaikeuksia joissakin maissa. |
| --- | --- |

(4)

Koska tukien maksamisen edellytyksenä oleva asetuksen (EY) N:o 800/1999 16 artiklan noudattaminen on huomattava hallinnollinen muutos niin jäsenvaltioiden viranomaisille kuin viejille, sillä on merkittäviä hallinnollisia ja taloudellisia seurauksia. Mainitun asetuksen 16 artiklassa tarkoitetun todisteen saaminen voi aiheuttaa suuria hallinnollisia vaikeuksia joissakin maissa.

| (5) | Jotta kevennettäisiin viejien taloudellista ja hallinnollista taakkaa ja jotta viranomaiset ja viejät voisivat perustaa kyseisen uuden järjestelmän kyseisille tuotteille ja ottaa käyttöön menettelyt kaikkien muodollisuuksien täyttämiseksi moitteettomasti, asetuksesta (EY) N:o 800/1999 poikkeamisesta maito- ja maitotuotealan tuotteiden viennin osalta 19 päivänä maaliskuuta 2004 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 519/2004 (4) säädetään siirtymäkaudesta, jonka aikana helpotetaan todisteen antamista tuontia koskevien tullimuodollisuuksien täyttymisestä. Kyseisten säännösten voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2004. |
| --- | --- |

(5)

Jotta kevennettäisiin viejien taloudellista ja hallinnollista taakkaa ja jotta viranomaiset ja viejät voisivat perustaa kyseisen uuden järjestelmän kyseisille tuotteille ja ottaa käyttöön menettelyt kaikkien muodollisuuksien täyttämiseksi moitteettomasti, asetuksesta (EY) N:o 800/1999 poikkeamisesta maito- ja maitotuotealan tuotteiden viennin osalta 19 päivänä maaliskuuta 2004 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 519/2004 (4) säädetään siirtymäkaudesta, jonka aikana helpotetaan todisteen antamista tuontia koskevien tullimuodollisuuksien täyttymisestä. Kyseisten säännösten voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2004.

| (6) | Monissa määrämaissa ei kuitenkaan ole vielä käytössä soveltuvia menettelyjä eikä riittäviä keinoja tarpeellisten asiakirjojen toimittamiseksi. Jotta toimijoille tarkoitettu vientituki ei jäisi myöntämättä sen vuoksi, että kolmansissa maissa ei ole hallinnollisia menettelyjä, on tarpeen jatkaa siirtymäkauden järjestelmää vuonna 2005. Asetuksen (EY) N:o 519/2004 soveltamisesta saadun kokemuksen perusteella mainitussa asetuksessa säädettyä siirtymäkauden järjestelyä olisi mukautettava, jotta voidaan säätää lisäasiakirjojen toimittamisesta. |
| --- | --- |

(6)

Monissa määrämaissa ei kuitenkaan ole vielä käytössä soveltuvia menettelyjä eikä riittäviä keinoja tarpeellisten asiakirjojen toimittamiseksi. Jotta toimijoille tarkoitettu vientituki ei jäisi myöntämättä sen vuoksi, että kolmansissa maissa ei ole hallinnollisia menettelyjä, on tarpeen jatkaa siirtymäkauden järjestelmää vuonna 2005. Asetuksen (EY) N:o 519/2004 soveltamisesta saadun kokemuksen perusteella mainitussa asetuksessa säädettyä siirtymäkauden järjestelyä olisi mukautettava, jotta voidaan säätää lisäasiakirjojen toimittamisesta.

| (7) | On aiheellista palauttaa mieliin asetuksen (EY) N:o 800/1999 20 artiklan säännökset, joiden mukaan jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat vaatia kaikkien tukien osalta lisätodisteita, jotka vakuuttavat toimivaltaiset viranomaiset siitä, että tuote on tosiasiallisesti saatettu markkinoille tuontimaana olevassa kolmannessa maassa, jos vietyjen tuotteiden määräpaikasta on epäilyksiä. |
| --- | --- |

(7)

On aiheellista palauttaa mieliin asetuksen (EY) N:o 800/1999 20 artiklan säännökset, joiden mukaan jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat vaatia kaikkien tukien osalta lisätodisteita, jotka vakuuttavat toimivaltaiset viranomaiset siitä, että tuote on tosiasiallisesti saatettu markkinoille tuontimaana olevassa kolmannessa maassa, jos vietyjen tuotteiden määräpaikasta on epäilyksiä.

| (8) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   CN-koodeihin 0401–0405 kuuluvien tuotteiden asetuksen (EY) N:o 1255/1999 31 artiklan mukaisesti tapahtuneen viennin osalta, josta viejä ei pysty esittämään asetuksen (EY) N:o 800/1999 16 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyjä todisteita, tuotteet katsotaan mainitusta 16 artiklasta poiketen tuoduksi kolmanteen maahan, kun esitetään seuraavat kolme asiakirjaa:

| a) | jäljennös kuljetusasiakirjasta; |
| --- | --- |

a)

jäljennös kuljetusasiakirjasta;

| b) | purkamistodistus, jonka antaa joko kyseisen kolmannen maan viranomainen, jonkin jäsenvaltion viranomainen, joka on sijoittautunut määrämaahan, tai asetuksen (EY) N:o 800/1999 16 a–f artiklan mukaisesti hyväksytty kansainvälinen valvontalaitos; siinä todistetaan, että tuote on viety purkamispaikasta tai vähintään, että todistuksen antaneen viranomaisen tai laitoksen tietämyksen mukaan tuotetta ei ole sen jälkeen lastattu jälleenvientiä varten; |
| --- | --- |

b)

purkamistodistus, jonka antaa joko kyseisen kolmannen maan viranomainen, jonkin jäsenvaltion viranomainen, joka on sijoittautunut määrämaahan, tai asetuksen (EY) N:o 800/1999 16 a–f artiklan mukaisesti hyväksytty kansainvälinen valvontalaitos; siinä todistetaan, että tuote on viety purkamispaikasta tai vähintään, että todistuksen antaneen viranomaisen tai laitoksen tietämyksen mukaan tuotetta ei ole sen jälkeen lastattu jälleenvientiä varten;

| c) | pankkiasiakirja, jonka antaa hyväksytty yhteisöön sijoittautunut välittäjä ja jossa todistetaan, että kyseistä vientiä koskeva maksu on merkitty tämän avaamalle viejän tilille, tai maksutosite. |
| --- | --- |

c)

pankkiasiakirja, jonka antaa hyväksytty yhteisöön sijoittautunut välittäjä ja jossa todistetaan, että kyseistä vientiä koskeva maksu on merkitty tämän avaamalle viejän tilille, tai maksutosite.

2.   Asetuksen (EY) N:o 800/1999 20 artiklan soveltamiseksi jäsenvaltioiden on otettava huomioon 1 kohdan säännökset.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivän tammikuuta 2005 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välisenä aikana hyväksyttyihin todistuksiin.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä maaliskuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 48. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 186/2004 (EUVL L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EUVL L 60, 27.2.2004, s. 46.

2

(3)  EYVL L 102, 17.4.1999, s. 11. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 671/2004 (EUVL L 105, 14.4.2004, s. 5).

3

(4)  EUVL L 83, 20.3.2004, s. 4.

4

---

| 19.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 74/32 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 74/32

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 451/2005,

annettu 18 päivänä maaliskuuta 2005,

Botswanasta, Keniasta, Madagaskarista, Swazimaasta, Zimbabwesta ja Namibiasta peräisin olevien naudanliha-alan tuotteiden tuontitodistuksista

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon naudanliha-alan markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1254/1999 (1),

ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioista (AKT-valtioista) peräisin oleviin maataloustuotteisiin ja niiden jalostamisessa saatuihin tavaroihin sovellettavista järjestelyistä ja asetuksen (EY) N:o 1706/98 kumoamisesta 10 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2286/2002 (2),

ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioista (AKT-valtioista) peräisin oleviin maataloustuotteisiin ja niiden jalostamisessa saatuihin tavaroihin sovellettavasta järjestelystä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2286/2002 soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta naudanliha-alalla 19 päivänä joulukuuta 2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2247/2003 (3) ja erityisesti sen 5 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 2247/2003 1 artiklassa säädetään mahdollisuudesta antaa tuontitodistuksia Botswanasta, Keniasta, Madagaskarista, Swazimaasta, Zimbabwesta ja Namibiasta peräisin oleville naudanliha-alan tuotteille. Tuonti on kuitenkin toteutettava kullekin kolmannelle viejämaalle säädettyjen määrien rajoissa. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 2247/2003 1 artiklassa säädetään mahdollisuudesta antaa tuontitodistuksia Botswanasta, Keniasta, Madagaskarista, Swazimaasta, Zimbabwesta ja Namibiasta peräisin oleville naudanliha-alan tuotteille. Tuonti on kuitenkin toteutettava kullekin kolmannelle viejämaalle säädettyjen määrien rajoissa.

| (2) | Määrät, joista lupahakemuksia on jätetty 1 ja 10 päivän maaliskuuta 2005 välisenä aikana, eivät ole asetuksen (EY) N:o 2247/2003 mukaisesti luuttomaksi leikattuna lihana ilmaistuina suuremmat kuin Botswanan, Kenian, Madagaskarin, Swazimaan, Zimbabwen ja Namibian alkuperätuotteiden osalta käytettävissä olevat määrät. Tämän vuoksi tuontitodistuksia on mahdollista antaa haetuille määrille. |
| --- | --- |

(2)

Määrät, joista lupahakemuksia on jätetty 1 ja 10 päivän maaliskuuta 2005 välisenä aikana, eivät ole asetuksen (EY) N:o 2247/2003 mukaisesti luuttomaksi leikattuna lihana ilmaistuina suuremmat kuin Botswanan, Kenian, Madagaskarin, Swazimaan, Zimbabwen ja Namibian alkuperätuotteiden osalta käytettävissä olevat määrät. Tämän vuoksi tuontitodistuksia on mahdollista antaa haetuille määrille.

| (3) | Olisi vahvistettava määrät, joille tuontitodistuksia voidaan hakea 1 päivästä huhtikuuta 2005 alkaen 52 100 t kokonaismäärän rajoissa. |
| --- | --- |

(3)

Olisi vahvistettava määrät, joille tuontitodistuksia voidaan hakea 1 päivästä huhtikuuta 2005 alkaen 52 100 t kokonaismäärän rajoissa.

| (4) | On aiheellista mainita, että tämä asetus ei rajoita terveyttä ja eläinten terveyttä koskevista ongelmista nautaeläinten, sikojen, lampaiden ja vuohien sekä tuoreen lihan tai lihavalmisteiden tuonnissa kolmansista maista 12 päivänä joulukuuta 1972 annetun neuvoston direktiivin 72/462/ETY (4) soveltamista, |
| --- | --- |

(4)

On aiheellista mainita, että tämä asetus ei rajoita terveyttä ja eläinten terveyttä koskevista ongelmista nautaeläinten, sikojen, lampaiden ja vuohien sekä tuoreen lihan tai lihavalmisteiden tuonnissa kolmansista maista 12 päivänä joulukuuta 1972 annetun neuvoston direktiivin 72/462/ETY (4) soveltamista,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Seuraavat jäsenvaltiot antavat 21 päivänä maaliskuuta 2005 luuttomana lihana ilmaistuja, tietyistä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioista peräisin olevia naudanliha-alan tuotteita koskevat tuontitodistukset jäljempänä esitettyjen määrien ja alkuperämaiden mukaisesti:

| | Yhdistynyt kuningaskunta:






  — | 300 t Botswanasta peräisin olevia tuotteita, |
| --- | --- | --- |

Yhdistynyt kuningaskunta:

—

300 t Botswanasta peräisin olevia tuotteita,

| — | 10 t Swazimaasta peräisin olevia tuotteita, |
| --- | --- |

—

10 t Swazimaasta peräisin olevia tuotteita,

| — | 550 t Namibiasta peräisin olevia tuotteita. |
| --- | --- |

—

550 t Namibiasta peräisin olevia tuotteita.

2 artikla

Asetuksen (EY) N:o 2247/2003 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti todistushakemuksia voidaan jättää huhtikuun 2005 kymmenen ensimmäisen päivän aikana seuraavista luuttoman naudanlihan määristä:

| Botswana: | 17 236 t, |
| --- | --- |
| Kenia: | 142 t, |
| Madagaskar: | 7 579 t, |
| Swazimaa: | 3 337 t, |
| Zimbabwe: | 9 100 t, |
| Namibia: | 11 350 t. |

Botswana:

17 236 t,

Kenia:

142 t,

Madagaskar:

7 579 t,

Swazimaa:

3 337 t,

Zimbabwe:

9 100 t,

Namibia:

11 350 t.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 21 päivänä maaliskuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä maaliskuuta 2005.

Komission puolesta

J. M.SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 21. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1899/2004 (EUVL L 328, 30.10.2004, s. 67).

1

(2)  EYVL L 348, 21.12.2002, s. 5.

2

(3)  EUVL L 333, 20.12.2003, s. 37. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1118/2004 (EUVL L 217, 17.6.2004, s. 10).

3

(4)  EYVL L 302, 31.12.1972, s. 28. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 807/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 36).

4

---

| 19.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 74/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 74/34

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 452/2005,

annettu 18 päivänä maaliskuuta 2005,

yhteisön Bulgarian sekä Romanian kanssa tekemissä sopimuksissa määrätyn järjestelmän mukaisesti maaliskuuta 2005 jätettyjen tiettyjä sianlihavalmisteita koskevien tuontitodistushakemusten hyväksyttävyydestä

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Bulgarian, Tšekin tasavallan, Slovakian, Romanian, Puolan tasavallan ja Unkarin tasavallan kanssa tehtyjen Eurooppa-sopimusten mukaisesti säädetyn sianliha-alan järjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 29 päivänä syyskuuta 1997 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1898/97 (1), ja erityisesti sen 4 artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Jaksolle 1 päivästä huhtikuuta30 päivään kesäkuuta 2005 jätetyt tuontitodistushakemukset ovat pienempiä tai yhtä suuria kuin käytettävissä olevat määrät, ja ne voidaan tämän vuoksi hyväksyä kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(1)

Jaksolle 1 päivästä huhtikuuta30 päivään kesäkuuta 2005 jätetyt tuontitodistushakemukset ovat pienempiä tai yhtä suuria kuin käytettävissä olevat määrät, ja ne voidaan tämän vuoksi hyväksyä kokonaisuudessaan.

| (2) | On suotavaa kiinnittää toimijoiden huomiota siihen, että todistuksia saadaan käyttää ainoastaan niiden tuotteiden osalta, jotka ovat kaikkien yhteisössä nykyisin voimassa olevien eläinlääkintäsäännösten mukaisia, |
| --- | --- |

(2)

On suotavaa kiinnittää toimijoiden huomiota siihen, että todistuksia saadaan käyttää ainoastaan niiden tuotteiden osalta, jotka ovat kaikkien yhteisössä nykyisin voimassa olevien eläinlääkintäsäännösten mukaisia,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Asetuksen (EY) N:o 1898/97 mukaisesti ajanjaksolle 1 päivästä huhtikuuta30 päivään kesäkuuta 2005 jätetyt tuontitodistushakemukset hyväksytään liitteessä tarkoitetun määräisinä.

2.   Todistuksia saadaan käyttää ainoastaan kaikkien yhteisössä nykyisin voimassa olevien eläinlääkintäsäännösten mukaisten tuotteiden osalta.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä maaliskuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 267, 30.9.1997, s. 58, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 333/2004 (EUVL L 60, 27.2.2004, s. 12).

1

---

LIITE

| Ryhmä | Prosentti, jonka mukaisesti jaksolle 1 päivästä huhtikuuta30 päivään kesäkuuta 2005 jätetyt tuontitodistushakemukset hyväksytään |
| --- | --- |
| B1 | 100,0 |
| 15 | 100,0 |
| 16 | 100,0 |
| 17 | 100,0 |

Ryhmä

Prosentti, jonka mukaisesti jaksolle 1 päivästä huhtikuuta30 päivään kesäkuuta 2005 jätetyt tuontitodistushakemukset hyväksytään

B1

100,0

15

100,0

16

100,0

17

100,0

---

| 19.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 74/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 74/36

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 453/2005,

annettu 18 päivänä maaliskuuta 2005,

maaliskuuta 2005 jätettyjen tiettyjä sianliha-alan tuotteita koskevien tuontitodistushakemusten hyväksyttävyydestä tiettyjen sianlihaa ja tiettyjä muita maataloustuotteita koskevien yhteisön tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnasta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 774/94 säädetyn järjestelmän mukaisesti

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon tiettyjen sianlihaa ja tiettyjä muita maataloustuotteita koskevien yhteisön tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnasta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 774/94 säädetyn tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä sianliha-alalla 22 päivänä kesäkuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1432/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tuontitodistushakemuksia on jätetty vuoden 2005 toiselle vuosineljännekselle käytettävissä olevia määriä pienemmistä määristä, minkä vuoksi ne voidaan hyväksyä täysimääräisinä. |
| --- | --- |

(1)

Tuontitodistushakemuksia on jätetty vuoden 2005 toiselle vuosineljännekselle käytettävissä olevia määriä pienemmistä määristä, minkä vuoksi ne voidaan hyväksyä täysimääräisinä.

| (2) | Olisi määritettävä seuraavan jakson käytettävissä oleva määrä. |
| --- | --- |

(2)

Olisi määritettävä seuraavan jakson käytettävissä oleva määrä.

| (3) | On aiheellista kiinnittää toimijoiden huomiota siihen, että todistuksia voidaan käyttää ainoastaan sellaisten tuotteiden osalta, jotka ovat kaikkien tällä hetkellä yhteisössä voimassa olevien eläinlääkintäsäännösten mukaisia, |
| --- | --- |

(3)

On aiheellista kiinnittää toimijoiden huomiota siihen, että todistuksia voidaan käyttää ainoastaan sellaisten tuotteiden osalta, jotka ovat kaikkien tällä hetkellä yhteisössä voimassa olevien eläinlääkintäsäännösten mukaisia,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Hyväksytään liitteen I mukaisesti jaksolle 1 päivästä huhtikuuta30 päivään kesäkuuta 2005 asetuksen (EY) N:o 1432/94 mukaisesti jätetyt tuontitodistushakemukset.

2.   Jakson 1 päivästä heinäkuuta30 päivään syyskuuta 2005 aikana voidaan jättää tuontitodistushakemuksia liitteessä II tarkoitetulle kokonaismäärälle asetuksen (EY) N:o 1432/94 säännösten mukaisesti.

3.   Todistuksia voidaan käyttää ainoastaan sellaisten tuotteiden osalta, jotka ovat kaikkien tällä hetkellä yhteisössä voimassa olevien eläinlääkintäsäännösten mukaisia.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä maaliskuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 156, 23.6.1994, s. 14. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 332/2004 (EUVL L 60, 27.2.2004, s. 10).

1

---

LIITE I

| Ryhmä | Prosentti, jonka mukaisesti jaksolle 1 päivästä huhtikuuta30 päivään kesäkuuta 2005 jätetyt tuontitodistushakemukset hyväksytään |
| --- | --- |
| 1 | 100,00 |

Ryhmä

Prosentti, jonka mukaisesti jaksolle 1 päivästä huhtikuuta30 päivään kesäkuuta 2005 jätetyt tuontitodistushakemukset hyväksytään

1

100,00

---

LIITE II

| (t) |
| --- |
| Ryhmä | 1 päivän heinäkuuta ja 30 päivän syyskuuta 2005 välisenä aikana käytettävissä oleva kokonaismäärä |
| 1 | 5 250,0 |

(t)

Ryhmä

1 päivän heinäkuuta ja 30 päivän syyskuuta 2005 välisenä aikana käytettävissä oleva kokonaismäärä

1

5 250,0

---

| 19.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 74/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 74/38

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 454/2005,

annettu 18 päivänä maaliskuuta 2005,

maaliskuussa 2005 jätettyjen tuontitodistushakemusten hyväksyttävyydestä koskien tuontitariffikiintiöiden avaamista ja hallintaa sianliha-alalla tiettyjen tuotteiden osalta 1 päivän huhtikuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2005 välisellä kaudella

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnasta sianliha-alalla 18 päivänä elokuuta 2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1458/2003 (1), ja erityisesti sen 5 artiklan 6 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Tuontilupahakemuksia on jätetty 1 päivän huhtikuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2005 väliselle jaksolle käytettävissä olevia määriä pienemmistä määristä, minkä vuoksi ne voidaan hyväksyä täysimääräisinä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään liitteen mukaisesti jaksolle 1 päivästä huhtikuuta30 päivään kesäkuuta 2005 asetuksen (EY) N:o 1458/2003 mukaisesti jätetyt tuontitodistushakemukset.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä huhtikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä maaliskuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 208, 19.8.2003, s. 3.

1

---

LIITE

| Ryhmä | Prosentti, jonka mukaisesti jaksolle 1 päivästä huhtikuuta30 päivään kesäkuuta 2005 jätetyt tuontitodistushakemukset hyväksytään |
| --- | --- |
| G2 | 100 |
| G3 | 100 |
| G4 | 100 |
| G5 | 100 |
| G6 | 100 |
| G7 | 100 |

Ryhmä

Prosentti, jonka mukaisesti jaksolle 1 päivästä huhtikuuta30 päivään kesäkuuta 2005 jätetyt tuontitodistushakemukset hyväksytään

G2

100

G3

100

G4

100

G5

100

G6

100

G7

100

---

| 19.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 74/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 74/40

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 455/2005,

annettu 18 päivänä maaliskuuta 2005,

puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinnan vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Kreikan liittymisasiakirjaan liitetyn puuvillaa koskevan pöytäkirjan nro 4, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 1050/2001 (1),

ottaa huomioon puuvillan tuotantotuesta 22 päivänä toukokuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1051/2001 (2) ja erityisesti sen 4 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1051/2001 4 artiklan mukaisesti puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinta määritellään säännöllisin väliajoin siemenistä puhdistetun puuvillan osalta todetun maailmanmarkkinahinnan perusteella ottamalla huomioon siemenistä puhdistetulle puuvillalle määritellyn hinnan ja puuvillalle, josta siemeniä ei ole poistettu, lasketun hinnan välinen suhde pitkällä aikavälillä. Tämä suhde vahvistetaan puuvillan tukijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 2 päivänä elokuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1591/2001 (3) 2 artiklan 2 kohdassa. Jos maailmanmarkkinahintaa ei voi määritellä tällä tavoin, hinta lasketaan viimeksi määritellyn hinnan perusteella. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1051/2001 4 artiklan mukaisesti puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinta määritellään säännöllisin väliajoin siemenistä puhdistetun puuvillan osalta todetun maailmanmarkkinahinnan perusteella ottamalla huomioon siemenistä puhdistetulle puuvillalle määritellyn hinnan ja puuvillalle, josta siemeniä ei ole poistettu, lasketun hinnan välinen suhde pitkällä aikavälillä. Tämä suhde vahvistetaan puuvillan tukijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 2 päivänä elokuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1591/2001 (3) 2 artiklan 2 kohdassa. Jos maailmanmarkkinahintaa ei voi määritellä tällä tavoin, hinta lasketaan viimeksi määritellyn hinnan perusteella.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1051/2001 5 artiklan mukaisesti puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinta määritellään tuotteelle, joka vastaa tiettyjä ominaisuuksia ja ottaen huomioon markkinoiden todellista suuntausta edustavina pidetyt edullisimmat tarjoukset ja hinnat. Määrittelyä varten otetaan huomioon tarjousten ja yhden tai useamman edustavan eurooppalaisen pörssin noteeraamien hintojen keskiarvo yhteisön satamaan cif-toimituksena kuljetetuista tuotteista, jotka tulevat kansainvälisen kaupan kannalta edustavimpina pidetyistä eri toimittajamaista. Puuvillan, josta siemenet on poistettu, maailmanmarkkinahinnan määrittelyä koskeviin perusteisiin tehdään kuitenkin mukautuksia, joiden tavoitteena on ottaa huomioon toimitetun tuotteen laadun tai tarjousten ja hintojen luonteen vuoksi perustellut erot. Nämä mukautukset vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1591/2001 3 artiklan 2 kohdassa. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1051/2001 5 artiklan mukaisesti puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinta määritellään tuotteelle, joka vastaa tiettyjä ominaisuuksia ja ottaen huomioon markkinoiden todellista suuntausta edustavina pidetyt edullisimmat tarjoukset ja hinnat. Määrittelyä varten otetaan huomioon tarjousten ja yhden tai useamman edustavan eurooppalaisen pörssin noteeraamien hintojen keskiarvo yhteisön satamaan cif-toimituksena kuljetetuista tuotteista, jotka tulevat kansainvälisen kaupan kannalta edustavimpina pidetyistä eri toimittajamaista. Puuvillan, josta siemenet on poistettu, maailmanmarkkinahinnan määrittelyä koskeviin perusteisiin tehdään kuitenkin mukautuksia, joiden tavoitteena on ottaa huomioon toimitetun tuotteen laadun tai tarjousten ja hintojen luonteen vuoksi perustellut erot. Nämä mukautukset vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1591/2001 3 artiklan 2 kohdassa.

| (3) | Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisen johdosta puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinta vahvistetaan jäljempänä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(3)

Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisen johdosta puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinta vahvistetaan jäljempänä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1051/2001 4 artiklassa tarkoitetuksi puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinnaksi vahvistetaan 19,011 EUR/100 kg.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 19 päivänä maaliskuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 18 päivänä maaliskuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 148, 1.6.2001, s. 1.

1

(2)  EYVL L 148, 1.6.2001, s. 3.

2

(3)  EYVL L 210, 3.8.2001, s. 10. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1486/2002 (EYVL L 223, 20.8.2002, s. 3).

3

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Komissio

| 19.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 74/41 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 74/41

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 14 päivänä heinäkuuta 2004,

kalastus- ja vesiviljelyalalle Korsikassa vuosina 1986–1999 myönnetyistä tuista

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 2585)

(Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/238/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

on mainitun artiklan mukaisesti kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Brysselissä järjestettiin 21 päivänä toukokuuta 1996 Ranskan ja komission välinen kokous, jossa käsiteltiin eräiden alojen, muun muassa kalatalousalan, tilannetta Korsikassa. Tässä kokouksessa komissio sai kuulla, että kalatalousalalle oli myönnetty julkisia tukia, joita ei ollut ilmoitettu perustamissopimuksen 93 artiklan (sittemmin 88 artikla) mukaisesti tutkittaviksi. |
| --- | --- |

(1)

Brysselissä järjestettiin 21 päivänä toukokuuta 1996 Ranskan ja komission välinen kokous, jossa käsiteltiin eräiden alojen, muun muassa kalatalousalan, tilannetta Korsikassa. Tässä kokouksessa komissio sai kuulla, että kalatalousalalle oli myönnetty julkisia tukia, joita ei ollut ilmoitettu perustamissopimuksen 93 artiklan (sittemmin 88 artikla) mukaisesti tutkittaviksi.

| (2) | Niinpä komissio pyysi Ranskaa 14 päivänä kesäkuuta 1996 päivätyllä kirjeellä toimittamaan sille näitä tukia koskevat tiedot. |
| --- | --- |

(2)

Niinpä komissio pyysi Ranskaa 14 päivänä kesäkuuta 1996 päivätyllä kirjeellä toimittamaan sille näitä tukia koskevat tiedot.

| (3) | Ranska ilmoitti 7 päivänä heinäkuuta 1996 päivätyllä kirjeellä ottaneensa tarvittavat yhteydet Korsikan aluehallintoviranomaisiin pyydettyjen tietojen saamiseksi. Kun tietoja ei kuulunut, komissio lähetti ensimmäisen muistutuskirjeen 12 päivänä syyskuuta 1996. |
| --- | --- |

(3)

Ranska ilmoitti 7 päivänä heinäkuuta 1996 päivätyllä kirjeellä ottaneensa tarvittavat yhteydet Korsikan aluehallintoviranomaisiin pyydettyjen tietojen saamiseksi. Kun tietoja ei kuulunut, komissio lähetti ensimmäisen muistutuskirjeen 12 päivänä syyskuuta 1996.

| (4) | Ranska toimitti sen jälkeen 17 päivänä joulukuuta 1996 päivätyllä kirjeellä kyseessä olevia tukia koskevia joitakin tietoja. Tuet kirjattiin ilmoittamattomien tukien rekisteriin 6 päivänä tammikuuta 1997 numerolla NN 11/97. |
| --- | --- |

(4)

Ranska toimitti sen jälkeen 17 päivänä joulukuuta 1996 päivätyllä kirjeellä kyseessä olevia tukia koskevia joitakin tietoja. Tuet kirjattiin ilmoittamattomien tukien rekisteriin 6 päivänä tammikuuta 1997 numerolla NN 11/97.

| (5) | Todettuaan, ettei sillä ollut kaikkia kyseessä olevan tukijärjestelmän arviointiin tarvittavia tietoja, komissio pyysi lisätietoja 24 päivänä huhtikuuta 1997 päivätyllä kirjeellä. Se sai postitse joitakin asiakirjoja 3 päivänä joulukuuta 1997 ja 11 päivänä elokuuta 1998 . |
| --- | --- |

(5)

Todettuaan, ettei sillä ollut kaikkia kyseessä olevan tukijärjestelmän arviointiin tarvittavia tietoja, komissio pyysi lisätietoja 24 päivänä huhtikuuta 1997 päivätyllä kirjeellä. Se sai postitse joitakin asiakirjoja 3 päivänä joulukuuta 1997 ja 11 päivänä elokuuta 1998 .

| (6) | Komissio lähetti 11 päivänä helmikuuta 1999 uuden pyynnön lisätietojen saamiseksi. Sen jälkeen komissio järjesti 22 päivänä helmikuuta 2000 tiloissaan kokouksen Korsikan aluehallintoviranomaisten edustajien kanssa. Kokouksen jälkeen komissio toimitti Ranskalle uudelleen luettelon tiedoista, jotka se tarvitsi tukitoimenpiteiden tutkimiseen. Kahden uuden muistutuskirjeen jälkeen se sai 11 päivänä huhtikuuta 2001 päivätyssä kirjeessä huomattavan osan pyydetyistä tiedoista. |
| --- | --- |

(6)

Komissio lähetti 11 päivänä helmikuuta 1999 uuden pyynnön lisätietojen saamiseksi. Sen jälkeen komissio järjesti 22 päivänä helmikuuta 2000 tiloissaan kokouksen Korsikan aluehallintoviranomaisten edustajien kanssa. Kokouksen jälkeen komissio toimitti Ranskalle uudelleen luettelon tiedoista, jotka se tarvitsi tukitoimenpiteiden tutkimiseen. Kahden uuden muistutuskirjeen jälkeen se sai 11 päivänä huhtikuuta 2001 päivätyssä kirjeessä huomattavan osan pyydetyistä tiedoista.

| (7) | Komissio sai myös tiedoksi Ranskan kansalliskokouksen raportin nro 1077, joka oli laadittu Korsikan julkisten varojen käyttöä ja julkisten palveluiden hoitoa tutkineen tutkintavaliokunnan nimissä, jäljempänä ’kansalliskokouksen raportti’ (1). Tässä vuonna 1998 julkistetussa raportissa kuvataan kalastus- ja vesiviljelyalalle vuonna 1997 myönnetyt tuet (ks. raportin I.C.1.b kohta). |
| --- | --- |

(7)

Komissio sai myös tiedoksi Ranskan kansalliskokouksen raportin nro 1077, joka oli laadittu Korsikan julkisten varojen käyttöä ja julkisten palveluiden hoitoa tutkineen tutkintavaliokunnan nimissä, jäljempänä ’kansalliskokouksen raportti’ (1). Tässä vuonna 1998 julkistetussa raportissa kuvataan kalastus- ja vesiviljelyalalle vuonna 1997 myönnetyt tuet (ks. raportin I.C.1.b kohta).

| (8) | Komissio ilmoitti Ranskalle 30 päivänä lokakuuta 2001 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa määrätty muodollinen tutkintamenettely seuraavista Korsikassa täytäntöön pannuista tukitoimenpiteistä:






  — | uusien ja käytettyjen alusten hankintaa koskevat tukitoimenpiteet koko vuodet 1986–1999 kattavan ajanjakson osalta, |
| --- | --- | --- |

(8)

Komissio ilmoitti Ranskalle 30 päivänä lokakuuta 2001 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa määrätty muodollinen tutkintamenettely seuraavista Korsikassa täytäntöön pannuista tukitoimenpiteistä:

—

uusien ja käytettyjen alusten hankintaa koskevat tukitoimenpiteet koko vuodet 1986–1999 kattavan ajanjakson osalta,

| — | käytössä olleiden alusten muutos- ja varustelutöitä koskevat tukitoimenpiteet 1 päivän tammikuuta 1987 ja 28 päivän lokakuuta 1998 välisen ajan osalta, jos alusten koneteho on kasvanut töiden seurauksena. |
| --- | --- |

—

käytössä olleiden alusten muutos- ja varustelutöitä koskevat tukitoimenpiteet 1 päivän tammikuuta 1987 ja 28 päivän lokakuuta 1998 välisen ajan osalta, jos alusten koneteho on kasvanut töiden seurauksena.

| (9) | Komissio ilmoitti samassa päätöksessä Ranskalle myös, että se oli päättänyt pitää yhteismarkkinoille soveltuvina tukia sellaisiin alusten muutos- ja varustelutöihin, jotka eivät ole johtaneet aluksen konetehon kasvamiseen, sekä tukia kalastajien maissa käyttämiin laitteistoihin. |
| --- | --- |

(9)

Komissio ilmoitti samassa päätöksessä Ranskalle myös, että se oli päättänyt pitää yhteismarkkinoille soveltuvina tukia sellaisiin alusten muutos- ja varustelutöihin, jotka eivät ole johtaneet aluksen konetehon kasvamiseen, sekä tukia kalastajien maissa käyttämiin laitteistoihin.

| (10) | Komissio myös velvoitti päätöksessään Ranskan toimittamaan sille vesiviljelyalalle myönnettyjen tukien tarkasteluun tarvittavat tiedot. |
| --- | --- |

(10)

Komissio myös velvoitti päätöksessään Ranskan toimittamaan sille vesiviljelyalalle myönnettyjen tukien tarkasteluun tarvittavat tiedot.

| (11) | Joulukuun 21 päivänä 2001 päivätyllä kirjeellään Ranska esitti huomautuksensa tuista, joista on aloitettu muodollinen tutkintamenettely, ja toimitti samalla tietoja vesiviljelyalalle myönnetyistä tuista. |
| --- | --- |

(11)

Joulukuun 21 päivänä 2001 päivätyllä kirjeellään Ranska esitti huomautuksensa tuista, joista on aloitettu muodollinen tutkintamenettely, ja toimitti samalla tietoja vesiviljelyalalle myönnetyistä tuista.

| (12) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa näistä tuista. Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta. |
| --- | --- |

(12)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa näistä tuista. Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta.

II   KUVAUS

| (13) | Tämä päätös koskee niitä toimenpiteitä, joiden osalta on aloitettu muodollinen tutkintamenettely, ja niitä toimenpiteitä, joiden osalta komissio on velvoittanut Ranskan toimittamaan lisätietoja. Päätös koskee siis seuraavia neljää tukityyppiä:






  — | uusien alusten hankintaa koskevat tuet vuosien 1986–1999 osalta, |
| --- | --- | --- |

(13)

Tämä päätös koskee niitä toimenpiteitä, joiden osalta on aloitettu muodollinen tutkintamenettely, ja niitä toimenpiteitä, joiden osalta komissio on velvoittanut Ranskan toimittamaan lisätietoja. Päätös koskee siis seuraavia neljää tukityyppiä:

—

uusien alusten hankintaa koskevat tuet vuosien 1986–1999 osalta,

| — | käytössä olleiden alusten muutos- ja varustelutöitä koskevat tuet 1 päivän tammikuuta 1997 ja 28 päivän lokakuuta 1998 välisen ajan osalta, jos alusten koneteho on kasvanut töiden seurauksena, |
| --- | --- |

—

käytössä olleiden alusten muutos- ja varustelutöitä koskevat tuet 1 päivän tammikuuta 1997 ja 28 päivän lokakuuta 1998 välisen ajan osalta, jos alusten koneteho on kasvanut töiden seurauksena,

| — | käytettyjen alusten hankintaa koskevat tuet vuosien 1986–1999 osalta, |
| --- | --- |

—

käytettyjen alusten hankintaa koskevat tuet vuosien 1986–1999 osalta,

| — | vesiviljelyä koskevat tuet vuosien 1994–1999 osalta. |
| --- | --- |

—

vesiviljelyä koskevat tuet vuosien 1994–1999 osalta.

| (14) | Korsikan alueparlamentti otti käyttöön kalastuslaivastoa koskevat tuet tukijärjestelmästä laivaston nykyaikaistamiseksi antamallaan asetuksella, jonka se vahvisti 29 päivänä maaliskuuta 1985 tekemällään päätöksellä nro 85/10 a. Päätöstä on muutettu useita kertoja seuraavasti: 30 päivänä marraskuuta 1990 (päätös nro 90/99), 19 päivänä joulukuuta 1991 (päätös nro 91/1032), 23 päivänä helmikuuta 1993 (päätös nro 93/25), 9 päivänä maaliskuuta 1995 (päätös nro 95/16), 11 päivänä syyskuuta 1995 (päätös nro 95/79) ja 11 päivänä huhtikuuta 1997 (päätös nro 97/36). Ranska on täsmentänyt, että viimeksi mainittua päätöstä (nro 97/36) ei ollut enää muutettu rakennerahastojen toimiin liittyvän yhtenäisen ohjelma-asiakirjan (YOA) tuolloin menossa olleen ohjelmakauden loppuun eli 31 päivään joulukuuta 1999 mennessä. Vesiviljelytukien osalta Ranska ilmoitti, että Korsikan aluehallintoviranomaiset olivat soveltaneet suoraan yhteisön lainsäädäntöä ADEC:n (Agence de Développement Economique de la Corse) toimittaman tukioppaan mukaisesti. Ohjeiden kalastusta ja vesiviljelyä koskeva osa, jossa kerrotaan, mitä tukia voidaan myöntää, on toimitettu komissiolle. |
| --- | --- |

(14)

Korsikan alueparlamentti otti käyttöön kalastuslaivastoa koskevat tuet tukijärjestelmästä laivaston nykyaikaistamiseksi antamallaan asetuksella, jonka se vahvisti 29 päivänä maaliskuuta 1985 tekemällään päätöksellä nro 85/10 a. Päätöstä on muutettu useita kertoja seuraavasti: 30 päivänä marraskuuta 1990 (päätös nro 90/99), 19 päivänä joulukuuta 1991 (päätös nro 91/1032), 23 päivänä helmikuuta 1993 (päätös nro 93/25), 9 päivänä maaliskuuta 1995 (päätös nro 95/16), 11 päivänä syyskuuta 1995 (päätös nro 95/79) ja 11 päivänä huhtikuuta 1997 (päätös nro 97/36). Ranska on täsmentänyt, että viimeksi mainittua päätöstä (nro 97/36) ei ollut enää muutettu rakennerahastojen toimiin liittyvän yhtenäisen ohjelma-asiakirjan (YOA) tuolloin menossa olleen ohjelmakauden loppuun eli 31 päivään joulukuuta 1999 mennessä. Vesiviljelytukien osalta Ranska ilmoitti, että Korsikan aluehallintoviranomaiset olivat soveltaneet suoraan yhteisön lainsäädäntöä ADEC:n (Agence de Développement Economique de la Corse) toimittaman tukioppaan mukaisesti. Ohjeiden kalastusta ja vesiviljelyä koskeva osa, jossa kerrotaan, mitä tukia voidaan myöntää, on toimitettu komissiolle.

| (15) | Vanhimmat myönnetyt tuet ovat vuodelta 1985. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 659/1999 (3) ei mainita sen 1 artiklan f alakohdassa tarkoitettujen sääntöjenvastaisten tukien, eli tukien jotka on pantu täytäntöön ilman, että komissiolla olisi ollut mahdollisuutta antaa lausuntoa niiden soveltuvuudesta yhteismarkkinoille, tutkintaa koskevaa vanhentumisaikaa. Mainitun asetuksen 15 artiklassa säädetään kuitenkin, että komission toimivaltuuksiin periä tuki takaisin sovelletaan 10 vuoden vanhentumisaikaa, että vanhentumisaika alkaa päivästä, jona tuki on myönnetty tuen saajalle, ja että tukea koskevat komission toimet keskeyttävät vanhentumisajan. Sen vuoksi komissio katsoo, ettei ole syytä tutkia tukia, jotka katsotaan vanhentuneiksi, eli siis sellaisia tukia, jotka on myönnetty enemmän kuin 10 vuotta ennen komission niiden osalta aloittamaa ensimmäistä toimenpidettä. |
| --- | --- |

(15)

Vanhimmat myönnetyt tuet ovat vuodelta 1985. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 659/1999 (3) ei mainita sen 1 artiklan f alakohdassa tarkoitettujen sääntöjenvastaisten tukien, eli tukien jotka on pantu täytäntöön ilman, että komissiolla olisi ollut mahdollisuutta antaa lausuntoa niiden soveltuvuudesta yhteismarkkinoille, tutkintaa koskevaa vanhentumisaikaa. Mainitun asetuksen 15 artiklassa säädetään kuitenkin, että komission toimivaltuuksiin periä tuki takaisin sovelletaan 10 vuoden vanhentumisaikaa, että vanhentumisaika alkaa päivästä, jona tuki on myönnetty tuen saajalle, ja että tukea koskevat komission toimet keskeyttävät vanhentumisajan. Sen vuoksi komissio katsoo, ettei ole syytä tutkia tukia, jotka katsotaan vanhentuneiksi, eli siis sellaisia tukia, jotka on myönnetty enemmän kuin 10 vuotta ennen komission niiden osalta aloittamaa ensimmäistä toimenpidettä.

| (16) | Komissio katsoo, että komission 14 päivänä kesäkuuta 1996 Ranskalle osoittama pyyntö toimittaa tietoja on keskeyttänyt vanhentumisajan. Sen vuoksi vanhentumista sovelletaan tukiin, jotka on myönnetty tuensaajille ennen 14 päivää kesäkuuta 1986. Vanhentumista sovelletaan siis erityisesti Korsikan alueen ennen 14 päivää kesäkuuta 1986 myöntämiin tukiin, jotka on maksettu tuensaajille vasta myöntämistä seuraavina vuosina sitä mukaa kuin tukikelpoisia investointeja on tosiasiallisesti toteutettu. Tämän vuoksi komissio ottaa seuraavassa tutkinnassa huomioon tuet, joiden myöntämispäätökset on tehty 14 päivästä kesäkuuta 1986 alkaen 31 päivään joulukuuta 1999 saakka. |
| --- | --- |

(16)

Komissio katsoo, että komission 14 päivänä kesäkuuta 1996 Ranskalle osoittama pyyntö toimittaa tietoja on keskeyttänyt vanhentumisajan. Sen vuoksi vanhentumista sovelletaan tukiin, jotka on myönnetty tuensaajille ennen 14 päivää kesäkuuta 1986. Vanhentumista sovelletaan siis erityisesti Korsikan alueen ennen 14 päivää kesäkuuta 1986 myöntämiin tukiin, jotka on maksettu tuensaajille vasta myöntämistä seuraavina vuosina sitä mukaa kuin tukikelpoisia investointeja on tosiasiallisesti toteutettu. Tämän vuoksi komissio ottaa seuraavassa tutkinnassa huomioon tuet, joiden myöntämispäätökset on tehty 14 päivästä kesäkuuta 1986 alkaen 31 päivään joulukuuta 1999 saakka.

| (17) | Vuonna 1985 tehdyssä päätöksessä nro 85/10 a säädettiin, että alle 18 metrin pituisten, Korsikassa kalastuskäyttöön tarkoitettujen alusten hankintaan voitiin myöntää tukea, jos alukset oli, poikkeuksia lukuun ottamatta, rakennettu Ranskassa. Tuki oli 20 prosenttia hankintahinnasta, mihin voitiin lisätä 10 prosentin suuruinen lisätuki, jos kyseessä oli ensihankinta (ensimmäinen uuden aluksen hankinta), ja vielä toinen samoin 10 prosentin suuruinen lisätuki, jos alus oli rakennettu Korsikassa. Saaren perinteisten puurakentamista harjoittavien telakoiden kannustamiseksi tukea voitiin lisäksi korottaa 20 prosentilla ostokustannuksista käyttämällä erityistä puurakennusalan edistämisrahoitusta. Varustajan oman osuuden oli oltava vähintään 10 prosenttia. |
| --- | --- |

(17)

Vuonna 1985 tehdyssä päätöksessä nro 85/10 a säädettiin, että alle 18 metrin pituisten, Korsikassa kalastuskäyttöön tarkoitettujen alusten hankintaan voitiin myöntää tukea, jos alukset oli, poikkeuksia lukuun ottamatta, rakennettu Ranskassa. Tuki oli 20 prosenttia hankintahinnasta, mihin voitiin lisätä 10 prosentin suuruinen lisätuki, jos kyseessä oli ensihankinta (ensimmäinen uuden aluksen hankinta), ja vielä toinen samoin 10 prosentin suuruinen lisätuki, jos alus oli rakennettu Korsikassa. Saaren perinteisten puurakentamista harjoittavien telakoiden kannustamiseksi tukea voitiin lisäksi korottaa 20 prosentilla ostokustannuksista käyttämällä erityistä puurakennusalan edistämisrahoitusta. Varustajan oman osuuden oli oltava vähintään 10 prosenttia.

| (18) | Päätöksellä nro 90/99 tukitasoja muutettiin siten, että tuen perusosa nousi 20 prosentista 30 prosenttiin. Puurakentamista koskeva 20 prosentin lisätuki alennettiin 5 prosenttiin. |
| --- | --- |

(18)

Päätöksellä nro 90/99 tukitasoja muutettiin siten, että tuen perusosa nousi 20 prosentista 30 prosenttiin. Puurakentamista koskeva 20 prosentin lisätuki alennettiin 5 prosenttiin.

| (19) | Päätöksellä nro 95/16 tukitasoja muutettiin seuraavasti: tuen perusosa pysyi 30 prosentissa, mutta tukiedellytyksiä täsmennettiin siten, että tukikelpoinen investointi saattoi koskea aluksen, laitteiden ja 80 verkkoyksikön (6 400 metriä) ostoa; ensihankinnan osalta tuki pysyi 10 prosentissa, mutta erityistuki Korsikassa rakennettujen laivojen osalta alennettiin 5 prosenttiin korotettuna 5 prosentilla, jos oli kyse puusta rakennetusta aluksesta. Aluksen Ranskassa rakentamista koskenut velvoite poistettiin. |
| --- | --- |

(19)

Päätöksellä nro 95/16 tukitasoja muutettiin seuraavasti: tuen perusosa pysyi 30 prosentissa, mutta tukiedellytyksiä täsmennettiin siten, että tukikelpoinen investointi saattoi koskea aluksen, laitteiden ja 80 verkkoyksikön (6 400 metriä) ostoa; ensihankinnan osalta tuki pysyi 10 prosentissa, mutta erityistuki Korsikassa rakennettujen laivojen osalta alennettiin 5 prosenttiin korotettuna 5 prosentilla, jos oli kyse puusta rakennetusta aluksesta. Aluksen Ranskassa rakentamista koskenut velvoite poistettiin.

| (20) | Päätöksellä nro 95/79 rajoitettiin verkkojen ostoon tarkoitettua tukea silloin kun kyseessä oli hakijan ensihankinta. Lisäksi poistettiin puurakenteisen aluksen ja korsikalaisella telakalla rakennetun aluksen 5 prosentin tuki. |
| --- | --- |

(20)

Päätöksellä nro 95/79 rajoitettiin verkkojen ostoon tarkoitettua tukea silloin kun kyseessä oli hakijan ensihankinta. Lisäksi poistettiin puurakenteisen aluksen ja korsikalaisella telakalla rakennetun aluksen 5 prosentin tuki.

| (21) | Päätös nro 97/36 ei tuonut kuvattuihin säännöksiin merkittäviä muutoksia. Säännös varustajan henkilökohtaisesta vähintään 10 prosentin osuudesta pidettiin voimassa. |
| --- | --- |

(21)

Päätös nro 97/36 ei tuonut kuvattuihin säännöksiin merkittäviä muutoksia. Säännös varustajan henkilökohtaisesta vähintään 10 prosentin osuudesta pidettiin voimassa.

| (22) | Päätöksessä nro 85/10 a säädettiin, että alle 18 metrin pituisten alusten muutostyöt, joiden kustannukset olivat vähintään 25 000 Ranskan frangia (FRF), olivat tukikelpoisia silloin kun niiden tarkoituksena oli parantaa merkittävästi kalastuskapasiteettia (vintturi, verkonnostolaite, kaikuluotain, troolipukki, navigointilaite, kelauslaite jne.) ja parantaa kalojen kylmäsäilytystä tai parantaa niiden voimanlähteen energiatehokkuutta (teholtaan aluksen kokoa vastaava dieselmoottori, säädettävänousuinen potkuri, suutin jne.). |
| --- | --- |

(22)

Päätöksessä nro 85/10 a säädettiin, että alle 18 metrin pituisten alusten muutostyöt, joiden kustannukset olivat vähintään 25 000 Ranskan frangia (FRF), olivat tukikelpoisia silloin kun niiden tarkoituksena oli parantaa merkittävästi kalastuskapasiteettia (vintturi, verkonnostolaite, kaikuluotain, troolipukki, navigointilaite, kelauslaite jne.) ja parantaa kalojen kylmäsäilytystä tai parantaa niiden voimanlähteen energiatehokkuutta (teholtaan aluksen kokoa vastaava dieselmoottori, säädettävänousuinen potkuri, suutin jne.).

| (23) | Myönnettävän tuen suuruus oli 15 prosenttia laitteiden kustannuksista. Päätöksellä nro 93/25 tuen osuus nostettiin 30 prosenttiin investointikustannuksista. |
| --- | --- |

(23)

Myönnettävän tuen suuruus oli 15 prosenttia laitteiden kustannuksista. Päätöksellä nro 93/25 tuen osuus nostettiin 30 prosenttiin investointikustannuksista.

| (24) | Päätöksellä nro 95/79 ei muutettu tukiosuutta, mutta siinä täsmennettiin, että jos varustaja haki yhteisön tukea, Korsikan osuus laskettaisiin asiaa koskevassa yhteisön asetuksessa säädetyn tukiosuuden mukaisesti. Investointikustannusten tukikelpoisuuden alaraja laskettiin 20 000 Ranskan frangiin. Päätöksessä 95/79 säädettiin myös, että jos tukea aluksen muuttamiseksi tai varustelemiseksi koskeva hakemus jätettiin ensihankinnan yhteydessä (kalastajan ensimmäinen uuden tai käytetyn aluksen hankinta), ensimmäisten 80 verkon hankintaan voitiin myöntää tukea 30 prosenttia. |
| --- | --- |

(24)

Päätöksellä nro 95/79 ei muutettu tukiosuutta, mutta siinä täsmennettiin, että jos varustaja haki yhteisön tukea, Korsikan osuus laskettaisiin asiaa koskevassa yhteisön asetuksessa säädetyn tukiosuuden mukaisesti. Investointikustannusten tukikelpoisuuden alaraja laskettiin 20 000 Ranskan frangiin. Päätöksessä 95/79 säädettiin myös, että jos tukea aluksen muuttamiseksi tai varustelemiseksi koskeva hakemus jätettiin ensihankinnan yhteydessä (kalastajan ensimmäinen uuden tai käytetyn aluksen hankinta), ensimmäisten 80 verkon hankintaan voitiin myöntää tukea 30 prosenttia.

| (25) | Päätöksessä nro 85/10 a säädettiin, että vähintään 50 000 Ranskan frangin hintaisen käytetyn aluksen hankintaan voitiin myöntää tukea 10 prosenttia hankintahinnasta. Siihen voitiin lisätä 5 prosentin tuki, jos kyseessä oli ensihankinta. Ostajan oman osuuden oli oltava vähintään 15 prosenttia aluksen hinnasta. |
| --- | --- |

(25)

Päätöksessä nro 85/10 a säädettiin, että vähintään 50 000 Ranskan frangin hintaisen käytetyn aluksen hankintaan voitiin myöntää tukea 10 prosenttia hankintahinnasta. Siihen voitiin lisätä 5 prosentin tuki, jos kyseessä oli ensihankinta. Ostajan oman osuuden oli oltava vähintään 15 prosenttia aluksen hinnasta.

| (26) | Päätöksellä nro 91/1032 tuen perusosa nostettiin 10 prosentista 15 prosenttiin. Päätöksellä nro 95/16 tämä osuus nostettiin 20 prosenttiin alle 20 vuotta vanhojen alusten osalta. |
| --- | --- |

(26)

Päätöksellä nro 91/1032 tuen perusosa nostettiin 10 prosentista 15 prosenttiin. Päätöksellä nro 95/16 tämä osuus nostettiin 20 prosenttiin alle 20 vuotta vanhojen alusten osalta.

| (27) | Vesiviljelyalan tuet on määritelty vuotta 1994 koskevassa valtion ja aluehallinnon välisessä suunnittelusopimuksessa sekä yhteisön tavoitteen 1 tukia koskevassa yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa. Yhteisön osarahoittamien hankkeiden toteuttamisessa on sovellettu kalatalouden ohjauksen rahoitusvälinettä (KOR) koskevaa lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

(27)

Vesiviljelyalan tuet on määritelty vuotta 1994 koskevassa valtion ja aluehallinnon välisessä suunnittelusopimuksessa sekä yhteisön tavoitteen 1 tukia koskevassa yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa. Yhteisön osarahoittamien hankkeiden toteuttamisessa on sovellettu kalatalouden ohjauksen rahoitusvälinettä (KOR) koskevaa lainsäädäntöä.

| (28) | Tuet koskevat kollektiivisia tai yksityisiä investointeja. Kollektiiviset investoinnit koskevat meren tuotteiden menekin edistämistä ja markkinatutkimuksia sekä vesiviljely-yritysten teknistä apua. Yrityksiin tehtävien investointien tavoitteena on parantaa vesiviljelyalan yritysten kilpailukykyä markkinoilla olevien tuotteiden laadun parantamiseksi. Ne liittyvät saniteettivaatimusten täyttämiseen ja tuotteiden kaupan pitämisedellytysten parantamiseen. Tällaisia investointikohteita ovat muun muassa pakkauslaitteet, varastotilat, huoltoalukset, tietojenkäsittelylaitteet, jääkoneet ja kylmäkuljetusajoneuvot. |
| --- | --- |

(28)

Tuet koskevat kollektiivisia tai yksityisiä investointeja. Kollektiiviset investoinnit koskevat meren tuotteiden menekin edistämistä ja markkinatutkimuksia sekä vesiviljely-yritysten teknistä apua. Yrityksiin tehtävien investointien tavoitteena on parantaa vesiviljelyalan yritysten kilpailukykyä markkinoilla olevien tuotteiden laadun parantamiseksi. Ne liittyvät saniteettivaatimusten täyttämiseen ja tuotteiden kaupan pitämisedellytysten parantamiseen. Tällaisia investointikohteita ovat muun muassa pakkauslaitteet, varastotilat, huoltoalukset, tietojenkäsittelylaitteet, jääkoneet ja kylmäkuljetusajoneuvot.

| (29) | Tuen enimmäismäärä oli 25 prosenttia investoinnin määrästä KOR:stä mahdollisesti saatavan tuen huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(29)

Tuen enimmäismäärä oli 25 prosenttia investoinnin määrästä KOR:stä mahdollisesti saatavan tuen huomioon ottamiseksi.

III   MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

| (30) | Tehdessään päätöstä muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta komissio tukeutui tarkastelussaan kalastus- ja vesiviljelyalan valtiontukien tarkastelemista koskevien suuntaviivojen, jäljempänä ’suuntaviivat’, eri versioihin. Nykyisin voimassa olevien vuoden 2001 suuntaviivojen (4) 3.4 kohdan mukaan sääntöjenvastaiset tuet on tutkittava tukien myöntämishetkellä voimassa olleiden suuntaviivojen perusteella. Vuosina 1986 ja 1987 sovellettiin vuonna 1985 julkaistuja suuntaviivoja (5). Sen jälkeen suuntaviivoja sovellettiin seuraavasti: vuonna 1988 julkaistuja suuntaviivoja (6)1 päivästä tammikuuta 1989 myönnettyihin tukiin, vuonna 1992 julkaistuja suuntaviivoja (7)1 päivästä heinäkuuta 1992 myönnettyihin tukiin, vuonna 1994 julkaistuja suuntaviivoja (8)1 päivästä tammikuuta 1995 myönnettyihin tukiin ja vuonna 1997 julkaistuja suuntaviivoja (9)1 päivästä tammikuuta 1997 myönnettyihin tukiin. |
| --- | --- |

(30)

Tehdessään päätöstä muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta komissio tukeutui tarkastelussaan kalastus- ja vesiviljelyalan valtiontukien tarkastelemista koskevien suuntaviivojen, jäljempänä ’suuntaviivat’, eri versioihin. Nykyisin voimassa olevien vuoden 2001 suuntaviivojen (4) 3.4 kohdan mukaan sääntöjenvastaiset tuet on tutkittava tukien myöntämishetkellä voimassa olleiden suuntaviivojen perusteella. Vuosina 1986 ja 1987 sovellettiin vuonna 1985 julkaistuja suuntaviivoja (5). Sen jälkeen suuntaviivoja sovellettiin seuraavasti: vuonna 1988 julkaistuja suuntaviivoja (6)1 päivästä tammikuuta 1989 myönnettyihin tukiin, vuonna 1992 julkaistuja suuntaviivoja (7)1 päivästä heinäkuuta 1992 myönnettyihin tukiin, vuonna 1994 julkaistuja suuntaviivoja (8)1 päivästä tammikuuta 1995 myönnettyihin tukiin ja vuonna 1997 julkaistuja suuntaviivoja (9)1 päivästä tammikuuta 1997 myönnettyihin tukiin.

| (31) | Komissio on lisäksi tukeutunut yhteisön kalastus- ja vesiviljelyalan rakennetoimia koskeviin neuvoston asetuksiin, joihin suuntaviivoissa jatkuvasti viitataan, erityisesti kun on kyse investointien tukikelpoisuudesta ja sallituista tukitasoista. Kyse on seuraavista asetuksista: kalastusalan rakenneuudistusta, nykyaikaistamista ja kehittämistä sekä vesiviljelyalan kehittämistä koskevasta yhteisestä toiminnasta 4 päivänä lokakuuta 1983 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2908/83 (10), yhteisön toimista kalastus- ja vesiviljelyalan rakenteiden parantamiseksi ja mukauttamiseksi 18 päivänä joulukuuta 1986 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 4028/86 (11), yhteisön kalastus- ja vesiviljelyalaa sekä niiden tuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä koskevien rakenteellisten tukitoimenpiteiden perusteista ja edellytyksistä 21 päivänä joulukuuta 1993 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 3699/93 (12) ja yhteisön kalastus- ja vesiviljelyalaa sekä niiden tuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä koskevien rakenteellisten tukitoimenpiteiden perusteista ja edellytyksistä 3 päivänä marraskuuta 1998 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2468/98 (13). |
| --- | --- |

(31)

Komissio on lisäksi tukeutunut yhteisön kalastus- ja vesiviljelyalan rakennetoimia koskeviin neuvoston asetuksiin, joihin suuntaviivoissa jatkuvasti viitataan, erityisesti kun on kyse investointien tukikelpoisuudesta ja sallituista tukitasoista. Kyse on seuraavista asetuksista: kalastusalan rakenneuudistusta, nykyaikaistamista ja kehittämistä sekä vesiviljelyalan kehittämistä koskevasta yhteisestä toiminnasta 4 päivänä lokakuuta 1983 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2908/83 (10), yhteisön toimista kalastus- ja vesiviljelyalan rakenteiden parantamiseksi ja mukauttamiseksi 18 päivänä joulukuuta 1986 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 4028/86 (11), yhteisön kalastus- ja vesiviljelyalaa sekä niiden tuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä koskevien rakenteellisten tukitoimenpiteiden perusteista ja edellytyksistä 21 päivänä joulukuuta 1993 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 3699/93 (12) ja yhteisön kalastus- ja vesiviljelyalaa sekä niiden tuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä koskevien rakenteellisten tukitoimenpiteiden perusteista ja edellytyksistä 3 päivänä marraskuuta 1998 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2468/98 (13).

| (32) | Komissio toi julki epäilyksensä näiden tukien soveltuvuudesta kahdesta syystä. |
| --- | --- |

(32)

Komissio toi julki epäilyksensä näiden tukien soveltuvuudesta kahdesta syystä.

| (33) | Komissio muistutti suuntaviivojen perusteella ensiksikin, että tuet uusien alusten hankkimiseen olivat yhteismarkkinoille soveltuvia, jos ne oli myönnetty investointeihin, jotka olivat kalastuslaivaston monivuotisten ohjausohjelmien (MOO) tavoitteiden mukaisia. Näihin ohjelmiin sisältyy velvollisuuksia ja niiden täyttämiseen tarvittavia keinoja, erityisesti sellaisia, jotka koskevat kunkin jäsenvaltion kalastuslaivaston kapasiteetin mukauttamista jäsenvaltion käytettävissä oleviin kalavaroihin. Ranska ei kuitenkaan ollut saavuttanut sille MOO III:ssa (14) asetettuja, vuosina 1992–1996 voimassa olleita tavoitteita. Sen vuoksi sen oli lopetettava tukien myöntäminen kalastusalusten rakentamiseen ja nykyaikaistamiseen 1 päivästä tammikuuta 1997. Sen jälkeen komissio ilmoitti Ranskalle 28 päivänä lokakuuta 1998 päivätyllä kirjeellä, että Ranska voi aloittaa uudelleen investointitukien myöntämisen tietyillä edellytyksillä. Lokakuun 30 päivänä 2001 päivätyssä, muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskeneessa kirjeessään komissio oletti, että 1 päivän tammikuuta 1997 ja 28 päivän lokakuuta 1998 välisenä aikana myönnetyt tuet olivat tuolloin sovellettavien suuntaviivojen vastaisia. |
| --- | --- |

(33)

Komissio muistutti suuntaviivojen perusteella ensiksikin, että tuet uusien alusten hankkimiseen olivat yhteismarkkinoille soveltuvia, jos ne oli myönnetty investointeihin, jotka olivat kalastuslaivaston monivuotisten ohjausohjelmien (MOO) tavoitteiden mukaisia. Näihin ohjelmiin sisältyy velvollisuuksia ja niiden täyttämiseen tarvittavia keinoja, erityisesti sellaisia, jotka koskevat kunkin jäsenvaltion kalastuslaivaston kapasiteetin mukauttamista jäsenvaltion käytettävissä oleviin kalavaroihin. Ranska ei kuitenkaan ollut saavuttanut sille MOO III:ssa (14) asetettuja, vuosina 1992–1996 voimassa olleita tavoitteita. Sen vuoksi sen oli lopetettava tukien myöntäminen kalastusalusten rakentamiseen ja nykyaikaistamiseen 1 päivästä tammikuuta 1997. Sen jälkeen komissio ilmoitti Ranskalle 28 päivänä lokakuuta 1998 päivätyllä kirjeellä, että Ranska voi aloittaa uudelleen investointitukien myöntämisen tietyillä edellytyksillä. Lokakuun 30 päivänä 2001 päivätyssä, muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskeneessa kirjeessään komissio oletti, että 1 päivän tammikuuta 1997 ja 28 päivän lokakuuta 1998 välisenä aikana myönnetyt tuet olivat tuolloin sovellettavien suuntaviivojen vastaisia.

| (34) | Komissio totesi toiseksi, että tukitasojen suuruudesta ja muiden tukijärjestelmien kautta saatavien tukien kasaantumisesta johtuen myönnetyt tuet ylittivät suurimman sallitun tukitason. |
| --- | --- |

(34)

Komissio totesi toiseksi, että tukitasojen suuruudesta ja muiden tukijärjestelmien kautta saatavien tukien kasaantumisesta johtuen myönnetyt tuet ylittivät suurimman sallitun tukitason.

| (35) | Komissio toi julki epäilyksensä 1 päivän tammikuuta 1997 ja 28 päivän lokakuuta 1998 välisenä aikana alusten muuttamiseen ja varustelemiseen myönnettyjen tukien soveltuvuudesta sellaisissa tapauksissa, joissa aluksen koneteho on suoritettujen töiden johdosta kasvanut, koska tämän kaltaiset tuet sen enempää kuin tuet uusien alusten hankkimiseenkaan eivät kuuluneet MOO:n tavoitteisiin. |
| --- | --- |

(35)

Komissio toi julki epäilyksensä 1 päivän tammikuuta 1997 ja 28 päivän lokakuuta 1998 välisenä aikana alusten muuttamiseen ja varustelemiseen myönnettyjen tukien soveltuvuudesta sellaisissa tapauksissa, joissa aluksen koneteho on suoritettujen töiden johdosta kasvanut, koska tämän kaltaiset tuet sen enempää kuin tuet uusien alusten hankkimiseenkaan eivät kuuluneet MOO:n tavoitteisiin.

| (36) | Komissio toi julki epäilyksensä käytettyjen alusten hankkimiseen 1 päivästä tammikuuta 1989 myönnettyjen tukien soveltuvuudesta, koska Korsikan alueparlamentin päätöksessä säädettiin mahdollisuudesta myöntää tällaisia tukia alusten hankkimiseen ilman että aluksille olisi vahvistettu yläikärajaa, vaikka tuolloin voimassa olleissa vuoden 1988 suuntaviivoissa kiellettiin mahdollisuus myöntää tukia yli 15 vuotta vanhojen alusten hankintaan. Tämä yläikäraja laskettiin 1 päivästä heinäkuuta 1992 voimassa olleissa vuoden 1992 suuntaviivoissa 10 vuoteen, missä se pysyi myös niitä seuraavissa suuntaviivoissa. |
| --- | --- |

(36)

Komissio toi julki epäilyksensä käytettyjen alusten hankkimiseen 1 päivästä tammikuuta 1989 myönnettyjen tukien soveltuvuudesta, koska Korsikan alueparlamentin päätöksessä säädettiin mahdollisuudesta myöntää tällaisia tukia alusten hankkimiseen ilman että aluksille olisi vahvistettu yläikärajaa, vaikka tuolloin voimassa olleissa vuoden 1988 suuntaviivoissa kiellettiin mahdollisuus myöntää tukia yli 15 vuotta vanhojen alusten hankintaan. Tämä yläikäraja laskettiin 1 päivästä heinäkuuta 1992 voimassa olleissa vuoden 1992 suuntaviivoissa 10 vuoteen, missä se pysyi myös niitä seuraavissa suuntaviivoissa.

| (37) | Toisaalta komissio huomautti Ranskalle, että vuoden 1998 suuntaviivoissa samoin kuin seuraavissakin suuntaviivoissa säädettiin, että tukea käytettyjen alusten ostamiseen oli mahdollista myöntää ainoastaan silloin kun oli kysymys nuorten kalastajien ensihankinnasta tai mahdollisesta omistusosuuden hankkimisesta tai kokonaan menetetyn aluksen korvaamisesta. Komissio huomautti myös, että tukitasojen suuruudesta ja muiden tukijärjestelmien kautta saatavien tukien kasaantumisesta johtuen myönnetyt tuet ovat voineet ylittää suurimman sallitun tukitason. |
| --- | --- |

(37)

Toisaalta komissio huomautti Ranskalle, että vuoden 1998 suuntaviivoissa samoin kuin seuraavissakin suuntaviivoissa säädettiin, että tukea käytettyjen alusten ostamiseen oli mahdollista myöntää ainoastaan silloin kun oli kysymys nuorten kalastajien ensihankinnasta tai mahdollisesta omistusosuuden hankkimisesta tai kokonaan menetetyn aluksen korvaamisesta. Komissio huomautti myös, että tukitasojen suuruudesta ja muiden tukijärjestelmien kautta saatavien tukien kasaantumisesta johtuen myönnetyt tuet ovat voineet ylittää suurimman sallitun tukitason.

IV   RANSKAN HUOMAUTUKSET

| (38) | Ranska selitti vastauksessaan laajasti syyt siihen, että sallittuja tukitasoja ei todellisuudessa ylitetty niissäkään tapauksissa, joissa tukea oli saatu myös muista lähteistä, esimerkiksi yhteisöltä. Huomautustensa tueksi se liitti vastaukseensa ADEC:n laatiman tukioppaan. |
| --- | --- |

(38)

Ranska selitti vastauksessaan laajasti syyt siihen, että sallittuja tukitasoja ei todellisuudessa ylitetty niissäkään tapauksissa, joissa tukea oli saatu myös muista lähteistä, esimerkiksi yhteisöltä. Huomautustensa tueksi se liitti vastaukseensa ADEC:n laatiman tukioppaan.

| (39) | Ranska selitti myös, että käytettyjen alusten hankkimiseen myönnettyjen tukien alusten ikää koskeneet suuntaviivoissa määritellyt edellytykset sisältyivät tukioppaaseen ja niitä noudatettiin. |
| --- | --- |

(39)

Ranska selitti myös, että käytettyjen alusten hankkimiseen myönnettyjen tukien alusten ikää koskeneet suuntaviivoissa määritellyt edellytykset sisältyivät tukioppaaseen ja niitä noudatettiin.

| (40) | Ranska myös toimitti komissiolle samaan aikaan näiden muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista seuranneiden huomautustensa kanssa vesiviljelyyn myönnettyjä tukia koskevat tiedot, joita komissio oli siltä vaatinut 30 päivänä lokakuuta 2001 päivätyssä kirjeessään. |
| --- | --- |

(40)

Ranska myös toimitti komissiolle samaan aikaan näiden muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista seuranneiden huomautustensa kanssa vesiviljelyyn myönnettyjä tukia koskevat tiedot, joita komissio oli siltä vaatinut 30 päivänä lokakuuta 2001 päivätyssä kirjeessään.

V   ARVIOINTI

| (41) | Kyseessä olevat toimenpiteet ovat tuoneet taloudellista etua tiettyä toimintaa harjoittaville yrityksille, tässä tapauksessa vesiviljely- tai kalastusalan yrityksille. Toimenpiteiden toteuttamisessa on tarvittu julkisia varoja. Koska tuensaajayritysten tuotteet myydään yhteisön markkinoilla, kyseisillä toimenpiteillä parannetaan näiden yritysten asemaa niin Ranskan markkinoilla verrattuna muiden jäsenvaltioiden yrityksiin, jotka haluavat saattaa omia tuotteitaan Ranskan markkinoille, kuin muiden jäsenvaltioiden markkinoilla verrattuna muihin niillä markkinoilla tuotteitaan myyviin yrityksiin. Sen vuoksi toimenpiteet vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua. Ne ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valtiontukia. |
| --- | --- |

(41)

Kyseessä olevat toimenpiteet ovat tuoneet taloudellista etua tiettyä toimintaa harjoittaville yrityksille, tässä tapauksessa vesiviljely- tai kalastusalan yrityksille. Toimenpiteiden toteuttamisessa on tarvittu julkisia varoja. Koska tuensaajayritysten tuotteet myydään yhteisön markkinoilla, kyseisillä toimenpiteillä parannetaan näiden yritysten asemaa niin Ranskan markkinoilla verrattuna muiden jäsenvaltioiden yrityksiin, jotka haluavat saattaa omia tuotteitaan Ranskan markkinoille, kuin muiden jäsenvaltioiden markkinoilla verrattuna muihin niillä markkinoilla tuotteitaan myyviin yrityksiin. Sen vuoksi toimenpiteet vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua. Ne ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja valtiontukia.

| (42) | Niitä voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvina ainoastaan, jos niihin voidaan soveltaa jotakin perustamissopimuksessa määrätyistä poikkeuksista. Jotta tukiin voitaisiin soveltaa määrättyä poikkeusta, tukien on vastattava jotakin suuntaviivoissa (joiden vuodesta 1986 lähtien sovelletut eri versiot on lueteltu johdanto-osan 30 kappaleessa) säädettyä poikkeusta, koska tuensaajina ovat kalastus- ja vesiviljelyalan yritykset. |
| --- | --- |

(42)

Niitä voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvina ainoastaan, jos niihin voidaan soveltaa jotakin perustamissopimuksessa määrätyistä poikkeuksista. Jotta tukiin voitaisiin soveltaa määrättyä poikkeusta, tukien on vastattava jotakin suuntaviivoissa (joiden vuodesta 1986 lähtien sovelletut eri versiot on lueteltu johdanto-osan 30 kappaleessa) säädettyä poikkeusta, koska tuensaajina ovat kalastus- ja vesiviljelyalan yritykset.

| (43) | Ranska selitti huomautuksissaan, että enimmäistukitasoja on noudatettu. Komissio toteaakin, että ADEC:n laatimassa tukioppaassa ilmoitetaan, että tukitaso ei saa ylittää KOR:n rakennetoimista annetussa asetuksessa säädettyä tasoa. Kyseessä olevat tuet ovat siis tältä kannalta yhteismarkkinoille soveltuvia, ellei seuraavassa esitettävistä seikoista muuta johdu. |
| --- | --- |

(43)

Ranska selitti huomautuksissaan, että enimmäistukitasoja on noudatettu. Komissio toteaakin, että ADEC:n laatimassa tukioppaassa ilmoitetaan, että tukitaso ei saa ylittää KOR:n rakennetoimista annetussa asetuksessa säädettyä tasoa. Kyseessä olevat tuet ovat siis tältä kannalta yhteismarkkinoille soveltuvia, ellei seuraavassa esitettävistä seikoista muuta johdu.

| (44) | Jäljellä on vielä 1 päivän tammikuuta 1997 ja 28 päivän lokakuuta 1998 välisenä aikana myönnettyjä tukia koskeva erityisongelma, koska Ranskalle oli yhteistä kalastuspolitiikkaa soveltaen asetettu velvoite lopettaa tukien myöntäminen alusten rakentamiseen tai nykyaikaistamiseen. Velvoite kumottiin 28 päivänä lokakuuta 1998 (15). Komissio oletti 30 päivänä lokakuuta 2001 päivätyssä muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskeneessa ilmoituskirjeessään, että tukia oli myönnetty kyseisenä aikana. Olettama perustui kahteen tekijään: toisaalta siihen, että Ranskan 11 päivänä huhtikuuta 2001 päivätyn kirjeen mukaan Korsikan alueparlamentin päätöstä nro 97/36 ei ollut myöhemmin muutettu, mikä oli tulkittavissa siten, että päätöstä oli sovellettu keskeytyksettä sen tekopäivästä lähtien vuoden 1999 loppuun saakka, ja toisaalta siihen, että Ranskan kansalliskokouksen raportissa mainittiin nimenomaan, että tukia oli tosiasiallisesti myönnetty alusten rakentamiseen vuonna 1997 (mainitun raportin I.C.1.b kohta). |
| --- | --- |

(44)

Jäljellä on vielä 1 päivän tammikuuta 1997 ja 28 päivän lokakuuta 1998 välisenä aikana myönnettyjä tukia koskeva erityisongelma, koska Ranskalle oli yhteistä kalastuspolitiikkaa soveltaen asetettu velvoite lopettaa tukien myöntäminen alusten rakentamiseen tai nykyaikaistamiseen. Velvoite kumottiin 28 päivänä lokakuuta 1998 (15). Komissio oletti 30 päivänä lokakuuta 2001 päivätyssä muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskeneessa ilmoituskirjeessään, että tukia oli myönnetty kyseisenä aikana. Olettama perustui kahteen tekijään: toisaalta siihen, että Ranskan 11 päivänä huhtikuuta 2001 päivätyn kirjeen mukaan Korsikan alueparlamentin päätöstä nro 97/36 ei ollut myöhemmin muutettu, mikä oli tulkittavissa siten, että päätöstä oli sovellettu keskeytyksettä sen tekopäivästä lähtien vuoden 1999 loppuun saakka, ja toisaalta siihen, että Ranskan kansalliskokouksen raportissa mainittiin nimenomaan, että tukia oli tosiasiallisesti myönnetty alusten rakentamiseen vuonna 1997 (mainitun raportin I.C.1.b kohta).

| (45) | On hyödyllistä lainata ote kansalliskokouksen raportista:
  ”(...) – tuet kalastukselle ja meriviljelylle: | (...) ADEC:n yksiköt käsittelivät vuonna 1997 114 niin yksityisten yritysten esittämää laivaston ja vesiviljelyn nykyaikaistamista koskenutta hakemusta (...) Näistä 114 jätetystä hakemuksesta ainoastaan 16 hylättiin. |
| --- | --- | --- |

(45)

On hyödyllistä lainata ote kansalliskokouksen raportista:

”(...) – tuet kalastukselle ja meriviljelylle:

(...) ADEC:n yksiköt käsittelivät vuonna 1997 114 niin yksityisten yritysten esittämää laivaston ja vesiviljelyn nykyaikaistamista koskenutta hakemusta (...) Näistä 114 jätetystä hakemuksesta ainoastaan 16 hylättiin.

| | Korsikan aluehallinto myönsi hakemusten perusteella tukea yhteensä yli 13 miljoonaa Ranskan frangia, josta 11,5 miljoonaa investointitukina ja 1,6 miljoonaa toimintatukina. Lähes puolet myönnetyistä investointituista koski laivaston nykyaikaistamistoimia. |
| --- | --- |

Korsikan aluehallinto myönsi hakemusten perusteella tukea yhteensä yli 13 miljoonaa Ranskan frangia, josta 11,5 miljoonaa investointitukina ja 1,6 miljoonaa toimintatukina. Lähes puolet myönnetyistä investointituista koski laivaston nykyaikaistamistoimia.

| | Vuonna 1997 rakennettiin 10 uutta kalastusalusta (...)” |
| --- | --- |

Vuonna 1997 rakennettiin 10 uutta kalastusalusta (...)”

| (46) | Ranska ei ole esittänyt huomautuksia komission 30 päivänä lokakuuta 2001 päivätyssä kirjeessä olleen olettaman johdosta huomauttaakseen esimerkiksi, että kyseisen päätöksen nro 97/36 soveltaminen oli keskeytetty tai että tukia ei kyseessä olevana aikana ollut myönnetty. On siis katsottava, että tukia on kyseisenä aikana myönnetty. |
| --- | --- |

(46)

Ranska ei ole esittänyt huomautuksia komission 30 päivänä lokakuuta 2001 päivätyssä kirjeessä olleen olettaman johdosta huomauttaakseen esimerkiksi, että kyseisen päätöksen nro 97/36 soveltaminen oli keskeytetty tai että tukia ei kyseessä olevana aikana ollut myönnetty. On siis katsottava, että tukia on kyseisenä aikana myönnetty.

| (47) | Toisiaan seuranneissa suuntaviivoissa säädettiin johdonmukaisesti, että tuet uusien alusten hankkimiseen olivat yhteismarkkinoille soveltuvia, jos ne oli myönnetty investointeihin, jotka sisältyivät MOO:n tavoitteisiin (16). Tarkemmin sanottuna, 1 päivän tammikuuta 1997 ja 28 päivän lokakuuta 1998 välisenä aikana myönnettyjen tukien osalta, joihin sovellettiin vuoden 1997 suuntaviivoja, näiden suuntaviivojen 2.2.3.1 kohdassa todetaan, että tukia uusien kalastusalusten rakentamiseen voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvina, ellei asetuksen (EY) 3699/93 7 ja 10 artiklan ja liitteessä III olevan 1.3 kohdan perusteella muuta johdu. |
| --- | --- |

(47)

Toisiaan seuranneissa suuntaviivoissa säädettiin johdonmukaisesti, että tuet uusien alusten hankkimiseen olivat yhteismarkkinoille soveltuvia, jos ne oli myönnetty investointeihin, jotka sisältyivät MOO:n tavoitteisiin (16). Tarkemmin sanottuna, 1 päivän tammikuuta 1997 ja 28 päivän lokakuuta 1998 välisenä aikana myönnettyjen tukien osalta, joihin sovellettiin vuoden 1997 suuntaviivoja, näiden suuntaviivojen 2.2.3.1 kohdassa todetaan, että tukia uusien kalastusalusten rakentamiseen voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvina, ellei asetuksen (EY) 3699/93 7 ja 10 artiklan ja liitteessä III olevan 1.3 kohdan perusteella muuta johdu.

| (48) | Asetuksen (EY) N:o 3699/93 10 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavasti: ”Jäsenvaltiot voivat toteuttaa kalastusalusten rakentamista edistäviä toimenpiteitä, jos ne ovat kutakin monivuotisten ohjausohjelmien osaa koskevien yleisten vuosittaisten välitavoitteiden ja lopullisten tavoitteiden mukaisia ja noudattavat asetettuja määräaikoja. Jäsenvaltioiden on samaan aikaan yhdessä kaikkien asiaa koskevien tukihankkeiden kanssa annettava komissiolle tiedoksi säännökset, jotka on annettu tämän edellytyksen noudattamisen varmistamiseksi.” Komissio osoitti 4 päivänä heinäkuuta 1997 päivätyssä kirjeessään Ranskalle tämän säännöksen mukaisesti seuraavan muistutuksen: ”Ranskan on lopetettava tukien myöntäminen alusten rakentamiseen ja nykyaikaistamiseen 1 päivästä tammikuuta 1997.” |
| --- | --- |

(48)

Asetuksen (EY) N:o 3699/93 10 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavasti: ”Jäsenvaltiot voivat toteuttaa kalastusalusten rakentamista edistäviä toimenpiteitä, jos ne ovat kutakin monivuotisten ohjausohjelmien osaa koskevien yleisten vuosittaisten välitavoitteiden ja lopullisten tavoitteiden mukaisia ja noudattavat asetettuja määräaikoja. Jäsenvaltioiden on samaan aikaan yhdessä kaikkien asiaa koskevien tukihankkeiden kanssa annettava komissiolle tiedoksi säännökset, jotka on annettu tämän edellytyksen noudattamisen varmistamiseksi.” Komissio osoitti 4 päivänä heinäkuuta 1997 päivätyssä kirjeessään Ranskalle tämän säännöksen mukaisesti seuraavan muistutuksen: ”Ranskan on lopetettava tukien myöntäminen alusten rakentamiseen ja nykyaikaistamiseen 1 päivästä tammikuuta 1997.”

| (49) | Ranska vastasi 8 päivänä elokuuta 1997 päivätyssä kirjeessään muun muassa seuraavaa: ”Kun Ranska ei ollut 31.12.1995 saavuttanut MOO II:n välitavoitteitaan, Ranskan viranomaiset ryhtyivät vuoden 1996 alussa toimenpiteisiin sellaisten investointien jäädyttämiseksi, joista olisi seurannut laivaston kapasiteetin lisääntyminen. Lisäksi heinäkuussa 1996 pantiin täytäntöön laivastostapoistamissuunnitelma kalastuslaivaston kapasiteetin vähentämiseksi. (...), suunnitelmissa oli poistaa laivastosta 10 000–15 000 kW. Vuoden 1997 alussa Ranska uskoi voivansa täyttää MOO III:n mukaiset tavoitteensa. Sen vuoksi sallittiin rajoitettuja investointeja ja niihin liittyviä kansallisia tukia, jotka vastasivat lähinnä kiireellisiä alusten korvaamista tai koneiden uusimista koskeneita toimenpiteitä. Laivastostapoistamistoimenpiteiden vaikutukset alkoivat kuitenkin tuntua täysimääräisinä vasta vuoden 1997 ensimmäisen vuosipuoliskon lopussa (...)” |
| --- | --- |

(49)

Ranska vastasi 8 päivänä elokuuta 1997 päivätyssä kirjeessään muun muassa seuraavaa: ”Kun Ranska ei ollut 31.12.1995 saavuttanut MOO II:n välitavoitteitaan, Ranskan viranomaiset ryhtyivät vuoden 1996 alussa toimenpiteisiin sellaisten investointien jäädyttämiseksi, joista olisi seurannut laivaston kapasiteetin lisääntyminen. Lisäksi heinäkuussa 1996 pantiin täytäntöön laivastostapoistamissuunnitelma kalastuslaivaston kapasiteetin vähentämiseksi. (...), suunnitelmissa oli poistaa laivastosta 10 000–15 000 kW. Vuoden 1997 alussa Ranska uskoi voivansa täyttää MOO III:n mukaiset tavoitteensa. Sen vuoksi sallittiin rajoitettuja investointeja ja niihin liittyviä kansallisia tukia, jotka vastasivat lähinnä kiireellisiä alusten korvaamista tai koneiden uusimista koskeneita toimenpiteitä. Laivastostapoistamistoimenpiteiden vaikutukset alkoivat kuitenkin tuntua täysimääräisinä vasta vuoden 1997 ensimmäisen vuosipuoliskon lopussa (...)”

| (50) | Todellisuudessa Ranska saavutti MOO-tavoitteensa vasta vuoden 1998 toisella vuosipuoliskolla. Komissio ilmoitti 28 päivänä lokakuuta 1998 päivätyssä kirjeessään Ranskalle seuraavaa: ”Lokakuun 21 päivänä 1998 käymäämme keskusteluun, aiempiin tapaamisiimme sekä 5 ja 22 päivänä lokakuuta 1998 päivätyissä kirjeissänne toimittamiinne tietoihin viitaten komissiolla on ilo ilmoittaa, että kalastuksen pääosasto voi hyväksyä investointien uudelleen aloittamisen suunnitelmienne mukaisesti, eli hyvin kohtuullisessa laajuudessa ja siten, että etusijalle asetetaan nuoria kalastajia koskevat toimet, jotka eivät lisää kapasiteettia ja jotka ovat MOO:n tavoitteiden mukaisia.” |
| --- | --- |

(50)

Todellisuudessa Ranska saavutti MOO-tavoitteensa vasta vuoden 1998 toisella vuosipuoliskolla. Komissio ilmoitti 28 päivänä lokakuuta 1998 päivätyssä kirjeessään Ranskalle seuraavaa: ”Lokakuun 21 päivänä 1998 käymäämme keskusteluun, aiempiin tapaamisiimme sekä 5 ja 22 päivänä lokakuuta 1998 päivätyissä kirjeissänne toimittamiinne tietoihin viitaten komissiolla on ilo ilmoittaa, että kalastuksen pääosasto voi hyväksyä investointien uudelleen aloittamisen suunnitelmienne mukaisesti, eli hyvin kohtuullisessa laajuudessa ja siten, että etusijalle asetetaan nuoria kalastajia koskevat toimet, jotka eivät lisää kapasiteettia ja jotka ovat MOO:n tavoitteiden mukaisia.”

| (51) | Tämän kirjeenvaihdon perusteella voidaan päätellä, että Ranska oli täysin tietoinen siitä, ettei se saavuttanut MOO III:n välitavoitteita, mutta siitä huolimatta se hyväksyi tukia uusien alusten hankintaan. Asetuksen (EY) N:o 3699/93 10 artiklassa säädettyä edellytystä ei näin ole noudatettu. Tästä seuraa vuoden 1997 suuntaviivojen 2.2.3.1 kohdan nojalla, että kyseisenä aikana uusien alusten hankintaan myönnetyt tuet olivat yhteismarkkinoille soveltumattomia. |
| --- | --- |

(51)

Tämän kirjeenvaihdon perusteella voidaan päätellä, että Ranska oli täysin tietoinen siitä, ettei se saavuttanut MOO III:n välitavoitteita, mutta siitä huolimatta se hyväksyi tukia uusien alusten hankintaan. Asetuksen (EY) N:o 3699/93 10 artiklassa säädettyä edellytystä ei näin ole noudatettu. Tästä seuraa vuoden 1997 suuntaviivojen 2.2.3.1 kohdan nojalla, että kyseisenä aikana uusien alusten hankintaan myönnetyt tuet olivat yhteismarkkinoille soveltumattomia.

| (52) | Muodollisen tutkintamenettelyn aloittaminen koski 1 päivän tammikuuta 1997 ja 28 päivän lokakuuta 1998 välisenä aikana alusten muuttamiseen ja varustelemiseen myönnettyjä tukia sellaisissa tapauksissa, joissa aluksen koneteho on suoritettujen töiden johdosta kasvanut, koska tämän kaltaiset tuet sen enempää kuin tuet uusien alusten hankkimiseenkaan eivät kuuluneet MOO:n tavoitteisiin. |
| --- | --- |

(52)

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittaminen koski 1 päivän tammikuuta 1997 ja 28 päivän lokakuuta 1998 välisenä aikana alusten muuttamiseen ja varustelemiseen myönnettyjä tukia sellaisissa tapauksissa, joissa aluksen koneteho on suoritettujen töiden johdosta kasvanut, koska tämän kaltaiset tuet sen enempää kuin tuet uusien alusten hankkimiseenkaan eivät kuuluneet MOO:n tavoitteisiin.

| (53) | Kansalliskokouksen raportissa (I.C.1.b kohta) selvitetään alusten nykyaikaistamiseen myönnettyjä tukia. Aivan samoin kuin siinä todettiin, että oli rakennettu 10 uutta kalastusalusta, siinä myös mainittiin, että 38 aluksessa oli tehty muutostöitä tai niihin oli asennettu erilaisia varusteita. On siis ilmiselvää, että kyseessä olevana aikana oli myönnetty tukia alusten nykyaikaistamiseen. |
| --- | --- |

(53)

Kansalliskokouksen raportissa (I.C.1.b kohta) selvitetään alusten nykyaikaistamiseen myönnettyjä tukia. Aivan samoin kuin siinä todettiin, että oli rakennettu 10 uutta kalastusalusta, siinä myös mainittiin, että 38 aluksessa oli tehty muutostöitä tai niihin oli asennettu erilaisia varusteita. On siis ilmiselvää, että kyseessä olevana aikana oli myönnetty tukia alusten nykyaikaistamiseen.

| (54) | Korsikan alueparlamentin toisiaan seuranneissa päätöksissä säädettiin nimenomaan, että tukea voitiin myöntää aluksen varustamiseksi teholtaan aluksen kokoa vastaavalla moottorilla. Käytetyn ilmaisun perusteella on täysin ilmeistä, että nykyaikaistamistuki saattoi koskea voimakkaampaa moottoria. Ranska ei myöskään ole esittänyt huomautuksia, sen enempää kuin alusten hankintaan myönnettyjen tukienkaan osalta, komission 30 päivänä lokakuuta 2001 päivätyssä kirjeessä esittämästä olettamasta, jonka mukaan kyseisenä aikana olisi myönnetty tukia aiempaa tehokkaamman moottorin hankintaan. Sen vuoksi on katsottava, että joissakin yksittäistapauksissa on myönnetty nykyaikaistamistukia, jotka ovat johtaneet konetehon kasvamiseen. |
| --- | --- |

(54)

Korsikan alueparlamentin toisiaan seuranneissa päätöksissä säädettiin nimenomaan, että tukea voitiin myöntää aluksen varustamiseksi teholtaan aluksen kokoa vastaavalla moottorilla. Käytetyn ilmaisun perusteella on täysin ilmeistä, että nykyaikaistamistuki saattoi koskea voimakkaampaa moottoria. Ranska ei myöskään ole esittänyt huomautuksia, sen enempää kuin alusten hankintaan myönnettyjen tukienkaan osalta, komission 30 päivänä lokakuuta 2001 päivätyssä kirjeessä esittämästä olettamasta, jonka mukaan kyseisenä aikana olisi myönnetty tukia aiempaa tehokkaamman moottorin hankintaan. Sen vuoksi on katsottava, että joissakin yksittäistapauksissa on myönnetty nykyaikaistamistukia, jotka ovat johtaneet konetehon kasvamiseen.

| (55) | Samoin kuin alusten rakentamiseen myönnettävien tukien osalta vuoden 1997 suuntaviivoissa todetaan 2.2.3.2 kohdassa, että toiminnassa olevien kalastusalusten nykyaikaistamiseen myönnettäviä tukia voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvina, ellei asetuksen (EY) 3699/93 7 ja 10 artiklan ja liitteessä III olevan 1.4 kohdan perusteella muuta johdu. Asetuksen (EY) N:o 3699/93 10 artiklan 2 kohdassa säädetään seuraavasti: ”Jäsenvaltiot voivat toteuttaa toimenpiteitä kalastusalusten nykyaikaistamisen edistämiseksi. Näitä toimenpiteitä koskevat 1 kohdassa tarkoitetut edellytykset [alusten rakentaminen], jos investoinnit todennäköisesti johtavat lisääntyneeseen pyyntiponnistukseen.” |
| --- | --- |

(55)

Samoin kuin alusten rakentamiseen myönnettävien tukien osalta vuoden 1997 suuntaviivoissa todetaan 2.2.3.2 kohdassa, että toiminnassa olevien kalastusalusten nykyaikaistamiseen myönnettäviä tukia voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvina, ellei asetuksen (EY) 3699/93 7 ja 10 artiklan ja liitteessä III olevan 1.4 kohdan perusteella muuta johdu. Asetuksen (EY) N:o 3699/93 10 artiklan 2 kohdassa säädetään seuraavasti: ”Jäsenvaltiot voivat toteuttaa toimenpiteitä kalastusalusten nykyaikaistamisen edistämiseksi. Näitä toimenpiteitä koskevat 1 kohdassa tarkoitetut edellytykset [alusten rakentaminen], jos investoinnit todennäköisesti johtavat lisääntyneeseen pyyntiponnistukseen.”

| (56) | Asetuksen (EY) N:o 3699/93 10 artiklassa säädettyä edellytystä ei näin ole noudatettu. Tästä seuraa vuoden 1997 suuntaviivojen 2.2.3.2 kohdan nojalla, että kyseisenä aikana alusten nykyaikaistamiseen myönnetyt tuet olivat yhteismarkkinoille soveltumattomia niissä tapauksissa, joissa nykyaikaistaminen johti konetehon kasvamiseen. |
| --- | --- |

(56)

Asetuksen (EY) N:o 3699/93 10 artiklassa säädettyä edellytystä ei näin ole noudatettu. Tästä seuraa vuoden 1997 suuntaviivojen 2.2.3.2 kohdan nojalla, että kyseisenä aikana alusten nykyaikaistamiseen myönnetyt tuet olivat yhteismarkkinoille soveltumattomia niissä tapauksissa, joissa nykyaikaistaminen johti konetehon kasvamiseen.

| (57) | Kuten johdanto-osan 39 kappaleessa jo todettiin, Ranska on toimittanut tietoja, jotka osoittavat, että alusten ikäkriteeriä todella noudatettiin. Komission muodollista tutkintamenettelyä aloitettaessa esittämät epäilyt ovat näin hälvenneet. Sama koskee suurinta mahdollista tukitasoa. |
| --- | --- |

(57)

Kuten johdanto-osan 39 kappaleessa jo todettiin, Ranska on toimittanut tietoja, jotka osoittavat, että alusten ikäkriteeriä todella noudatettiin. Komission muodollista tutkintamenettelyä aloitettaessa esittämät epäilyt ovat näin hälvenneet. Sama koskee suurinta mahdollista tukitasoa.

| (58) | Ranska on lisäksi myös ilmoittanut 21 päivänä joulukuuta 2001 päivätyssä vastauksessaan, että se on noudattanut velvoitetta varata kyseessä oleva tuki nuorten kalastajien ensihankintoihin tai kokonaan menetetyn aluksen korvaamiseen, joten tuki on siltä osin myönnetty yhteisön säännösten mukaisesti. Sen vuoksi kyseessä olevaa tukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana. |
| --- | --- |

(58)

Ranska on lisäksi myös ilmoittanut 21 päivänä joulukuuta 2001 päivätyssä vastauksessaan, että se on noudattanut velvoitetta varata kyseessä oleva tuki nuorten kalastajien ensihankintoihin tai kokonaan menetetyn aluksen korvaamiseen, joten tuki on siltä osin myönnetty yhteisön säännösten mukaisesti. Sen vuoksi kyseessä olevaa tukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana.

| (59) | Vesiviljelyalan tuet ovat suuntaviivojen peräkkäisten versioiden mukaisesti yhteismarkkinoille soveltuvia, jos yhteisön kalastus- ja vesiviljelyalan rakennetoimista annetussa asetuksessa säädettyjä edellytyksiä on noudatettu. |
| --- | --- |

(59)

Vesiviljelyalan tuet ovat suuntaviivojen peräkkäisten versioiden mukaisesti yhteismarkkinoille soveltuvia, jos yhteisön kalastus- ja vesiviljelyalan rakennetoimista annetussa asetuksessa säädettyjä edellytyksiä on noudatettu.

| (60) | Kuten Ranska ilmoitti 21 päivänä joulukuuta 2001 päivätyssä kirjeessään, tukioppaassa oli otettu huomioon nämä edellytykset, ja siinä myös mainittiin, että suurinta sallittua tukitasoa laskettaessa oli otettava huomioon myös muista lähteistä saadut tuet. |
| --- | --- |

(60)

Kuten Ranska ilmoitti 21 päivänä joulukuuta 2001 päivätyssä kirjeessään, tukioppaassa oli otettu huomioon nämä edellytykset, ja siinä myös mainittiin, että suurinta sallittua tukitasoa laskettaessa oli otettava huomioon myös muista lähteistä saadut tuet.

| (61) | Sen vuoksi vesiviljelyalalle myönnettyjä tukia voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvina. |
| --- | --- |

(61)

Sen vuoksi vesiviljelyalalle myönnettyjä tukia voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvina.

VI   PÄÄTELMÄT

| (62) | Ranskan Korsikan alueella Korsikan alueparlamentin 29 päivänä maaliskuuta 1985 tekemällä päätöksellä nro 85/10 a, jota on muutettu 30 päivänä marraskuuta 1990 (päätös nro 90/99), 19 päivänä joulukuuta 1991 (päätös nro 91/1032), 23 päivänä helmikuuta 1993 (päätös nro 93/25), 9 päivänä maaliskuuta 1995 (päätös nro 95/16), 11 päivänä syyskuuta 1995 (päätös nro 95/79) ja 11 päivänä huhtikuuta 1997 (päätös nro 97/36), käyttöön ottamat seuraavat valtiontuet ovat yhteismarkkinoille soveltumattomia:






  — | uusien alusten hankintaan 1 päivän tammikuuta 1997 ja 28 päivän lokakuuta 1998 välisenä aikana myönnetyt tuet, |
| --- | --- | --- |

(62)

Ranskan Korsikan alueella Korsikan alueparlamentin 29 päivänä maaliskuuta 1985 tekemällä päätöksellä nro 85/10 a, jota on muutettu 30 päivänä marraskuuta 1990 (päätös nro 90/99), 19 päivänä joulukuuta 1991 (päätös nro 91/1032), 23 päivänä helmikuuta 1993 (päätös nro 93/25), 9 päivänä maaliskuuta 1995 (päätös nro 95/16), 11 päivänä syyskuuta 1995 (päätös nro 95/79) ja 11 päivänä huhtikuuta 1997 (päätös nro 97/36), käyttöön ottamat seuraavat valtiontuet ovat yhteismarkkinoille soveltumattomia:

—

uusien alusten hankintaan 1 päivän tammikuuta 1997 ja 28 päivän lokakuuta 1998 välisenä aikana myönnetyt tuet,

| — | alusten muuttamiseen ja varustelemiseen 1 päivän tammikuuta 1997 ja 28 päivän lokakuuta 1998 välisenä aikana myönnetyt tuet silloin kun aluksen koneteho on suoritettujen töiden johdosta kasvanut. |
| --- | --- |

—

alusten muuttamiseen ja varustelemiseen 1 päivän tammikuuta 1997 ja 28 päivän lokakuuta 1998 välisenä aikana myönnetyt tuet silloin kun aluksen koneteho on suoritettujen töiden johdosta kasvanut.

| (63) | Ranskan on perittävä nämä tuet takaisin asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(63)

Ranskan on perittävä nämä tuet takaisin asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan mukaisesti.

| (64) | Seuraavat tuet ovat yhteismarkkinoille soveltuvia:






  — | uusien alusten hankintaan muulloin kuin 1 päivän tammikuuta 1997 ja 28 päivän lokakuuta 1998 välisenä aikana myönnetyt tuet, |
| --- | --- | --- |

(64)

Seuraavat tuet ovat yhteismarkkinoille soveltuvia:

—

uusien alusten hankintaan muulloin kuin 1 päivän tammikuuta 1997 ja 28 päivän lokakuuta 1998 välisenä aikana myönnetyt tuet,

| — | alusten muuttamiseen ja varustelemiseen muulloin kuin 1 päivän tammikuuta 1997 ja 28 päivän lokakuuta 1998 välisenä aikana myönnetyt tuet silloin kun aluksen koneteho ei ole suoritettujen töiden johdosta kasvanut, |
| --- | --- |

—

alusten muuttamiseen ja varustelemiseen muulloin kuin 1 päivän tammikuuta 1997 ja 28 päivän lokakuuta 1998 välisenä aikana myönnetyt tuet silloin kun aluksen koneteho ei ole suoritettujen töiden johdosta kasvanut,

| — | käytettyjen alusten hankintaan myönnetyt tuet, |
| --- | --- |

—

käytettyjen alusten hankintaan myönnetyt tuet,

| — | vesiviljelyyn myönnetyt tuet, |
| --- | --- |

—

vesiviljelyyn myönnetyt tuet,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN

1 artikla

Ranskan Korsikan alueella täytäntöön panemat ja Korsikan alueparlamentin 29 päivänä maaliskuuta 1985 tekemällä päätöksellä nro 85/10 a, jota on muutettu 30 päivänä marraskuuta 1990 (päätös nro 90/99), 19 päivänä joulukuuta 1991 (päätös nro 91/1032), 23 päivänä helmikuuta 1993 (päätös nro 93/25), 9 päivänä maaliskuuta 1995 (päätös nro 95/16), 11 päivänä syyskuuta 1995 (päätös nro 95/79) ja 11 päivänä huhtikuuta 1997 (päätös nro 97/36), käyttöön otetut seuraavat tukitoimenpiteet ovat yhteismarkkinoille soveltumattomia:

| a) | uusien alusten hankintaan 1 päivän tammikuuta 1997 ja 28 päivän lokakuuta 1998 välisenä aikana myönnetyt tuet; |
| --- | --- |

a)

uusien alusten hankintaan 1 päivän tammikuuta 1997 ja 28 päivän lokakuuta 1998 välisenä aikana myönnetyt tuet;

| b) | alusten muuttamiseen ja varustelemiseen 1 päivän tammikuuta 1997 ja 28 päivän lokakuuta 1998 välisenä aikana myönnetyt tuet silloin kun aluksen koneteho on suoritettujen töiden johdosta kasvanut. |
| --- | --- |

b)

alusten muuttamiseen ja varustelemiseen 1 päivän tammikuuta 1997 ja 28 päivän lokakuuta 1998 välisenä aikana myönnetyt tuet silloin kun aluksen koneteho on suoritettujen töiden johdosta kasvanut.

2 artikla

Ranskan Korsikan alueella täytäntöön panemat, Korsikan alueparlamentin 1 artiklassa tarkoitetulla päätöksellä käyttöön otetut seuraavat tukitoimenpiteet ovat yhteismarkkinoille soveltuvia:

| a) | uusien alusten hankintaan muulloin kuin 1 päivän tammikuuta 1997 ja 28 päivän lokakuuta 1998 välisenä aikana myönnetyt tuet; |
| --- | --- |

a)

uusien alusten hankintaan muulloin kuin 1 päivän tammikuuta 1997 ja 28 päivän lokakuuta 1998 välisenä aikana myönnetyt tuet;

| b) | alusten muuttamiseen ja varustelemiseen muulloin kuin 1 päivän tammikuuta 1997 ja 28 päivän lokakuuta 1998 välisenä aikana myönnetyt tuet silloin kun aluksen koneteho ei ole suoritettujen töiden johdosta kasvanut; |
| --- | --- |

b)

alusten muuttamiseen ja varustelemiseen muulloin kuin 1 päivän tammikuuta 1997 ja 28 päivän lokakuuta 1998 välisenä aikana myönnetyt tuet silloin kun aluksen koneteho ei ole suoritettujen töiden johdosta kasvanut;

| c) | käytettyjen alusten hankintaan myönnetyt tuet; |
| --- | --- |

c)

käytettyjen alusten hankintaan myönnetyt tuet;

| d) | vesiviljelyyn vuosina 1994–1999 myönnetyt tuet. |
| --- | --- |

d)

vesiviljelyyn vuosina 1994–1999 myönnetyt tuet.

3 artikla

1.   Ranskan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet 1 artiklassa tarkoitettujen ja tuensaajille sääntöjenvastaisesti maksettujen tukien perimiseksi takaisin.

2.   Tuki on perittävä takaisin viipymättä kansallisen oikeuden menettelyjen mukaisesti, jos niissä mahdollistetaan tämän päätöksen välitön ja tehokas täytäntöönpano. Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajien käyttöön, tuen takaisinperintään asti. Käytettävä korkoprosentti lasketaan ja sitä sovelletaan komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (17) V luvun mukaisesti.

4 artikla

Ranskan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluttua tämän päätöksen tiedoksiantamisesta päätöksen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 14 päivänä heinäkuuta 2004.

Komission puolesta

Franz FISCHLER

Komission jäsen

---

(1)  Raportti on luettavissa kansalliskokouksen Internet-sivustossa osoitteessa: http://www.assemblee-nationale.fr/dossiers/corse.asp

1

(2)  EYVL C 25, 29.1.2002, s. 2.

2

(3)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

3

(4)  EYVL C 19, 20.1.2001, s. 7.

4

(5)  EYVL C 268, 19.10.1985, s. 2.

5

(6)  EYVL C 313, 8.12.1988, s. 21.

6

(7)  EYVL C 152, 17.6.1992, s. 2.

7

(8)  EYVL C 260, 17.9.1994, s. 3.

8

(9)  EYVL C 100, 17.3.1997, s. 12.

9

(10)  EYVL L 290, 22.10.1983, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 3733/85 (EYVL L 361, 31.12.1985, s. 78).

10

(11)  EYVL L 376, 31.12.1986, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 3946/92 (EYVL L 401, 31.12.1992, s. 1).

11

(12)  EYVL L 346, 31.12.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 25/97 (EYVL L 6, 10.1.1997, s. 7).

12

(13)  EYVL L 312, 20.11.1998, s. 19.

13

(14)  Komission päätös 92/588/ETY, tehty 21 päivänä joulukuuta 1992, neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 4028/86 säädetystä Ranskan kalastuslaivaston monivuotisesta ohjausohjelmasta kaudeksi 1993-1996 (EYVL L 401, 31.12.1992, s. 3). Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 95/238/EY (EUVL L 166, 15.7.1995, s. 1).

14

(15)  Ks. johdanto-osan 33 kappale.

15

(16)  Ks. johdanto-osan 33 kappale.

16

(17)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

17

---

| 19.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 74/49 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 74/49

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 14 päivänä heinäkuuta 2004,

eräistä Ranskan täytäntöön panemista vesiviljelijöitä ja kalastajia koskevista tukitoimenpiteistä

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 2588)

(Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/239/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

on mainitun artiklan mukaisesti kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Ranska ilmoitti 21 päivänä kesäkuuta 2000 päivätyllä kirjeellä komissiolle toteuttamistaan korvaustoimenpiteistä, jotka koskivat niitä kalastajia ja vesiviljelijöitä, jotka olivat kärsineet vahinkoja toisaalta säiliöalus Erikan 12 päivänä joulukuuta 1999 Biskajanlahdella tapahtuneesta haaksirikosta aiheutuneiden öljysaasteiden ja toisaalta 27 ja 28 päivänä joulukuuta 1999 riehuneen poikkeuksellisen voimakkaan myrskyn johdosta. Ranska toimitti komission pyynnöstä lisätietoja 28 päivänä marraskuuta 2000, 6 päivänä huhtikuuta 2001 ja 13 päivänä elokuuta 2001 päivätyillä kirjeillä. Koska mainitut toimenpiteet toteutettiin ennen kuin komissio oli ehtinyt antaa lausuntoa niiden soveltuvuudesta yhteismarkkinoille, asia kirjattiin ilmoittamattomana tukiohjelmana numerolla NN 80/2000. |
| --- | --- |

(1)

Ranska ilmoitti 21 päivänä kesäkuuta 2000 päivätyllä kirjeellä komissiolle toteuttamistaan korvaustoimenpiteistä, jotka koskivat niitä kalastajia ja vesiviljelijöitä, jotka olivat kärsineet vahinkoja toisaalta säiliöalus Erikan 12 päivänä joulukuuta 1999 Biskajanlahdella tapahtuneesta haaksirikosta aiheutuneiden öljysaasteiden ja toisaalta 27 ja 28 päivänä joulukuuta 1999 riehuneen poikkeuksellisen voimakkaan myrskyn johdosta. Ranska toimitti komission pyynnöstä lisätietoja 28 päivänä marraskuuta 2000, 6 päivänä huhtikuuta 2001 ja 13 päivänä elokuuta 2001 päivätyillä kirjeillä. Koska mainitut toimenpiteet toteutettiin ennen kuin komissio oli ehtinyt antaa lausuntoa niiden soveltuvuudesta yhteismarkkinoille, asia kirjattiin ilmoittamattomana tukiohjelmana numerolla NN 80/2000.

| (2) | Komissio ilmoitti Ranskalle 11 päivänä joulukuuta 2001 päivätyllä kirjeellä päätöksestään toisaalta pitää yhteismarkkinoille soveltuvina eräitä toteutettuja toimenpiteitä ja toisaalta aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu muodollinen tutkintamenettely muiden toimenpiteiden osalta. Ranska esitti huomautuksensa 5 päivänä maaliskuuta 2002 päivätyssä vastauskirjeessään. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Ranskalle 11 päivänä joulukuuta 2001 päivätyllä kirjeellä päätöksestään toisaalta pitää yhteismarkkinoille soveltuvina eräitä toteutettuja toimenpiteitä ja toisaalta aloittaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu muodollinen tutkintamenettely muiden toimenpiteiden osalta. Ranska esitti huomautuksensa 5 päivänä maaliskuuta 2002 päivätyssä vastauskirjeessään.

| (3) | Komission päätös muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä
   (1). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa näistä toimenpiteistä. Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta. |
| --- | --- |

(3)

Komission päätös muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä
   (1). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa näistä toimenpiteistä. Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta.

II   KUVAUS

| (4) | Muodollinen tutkintamenettely on aloitettu seuraavien tähän asiaan kuuluvien toimenpiteiden osalta:






  1) | Finistèren, Morbihanin, Loire-Atlantiquen, Vendéen, Charente-Maritimen ja Gironden departementtien, jäljempänä ’Atlantin rannikon Finistèrestä Girondeen ulottuvat departementit’, vesiviljelijöitä koskevat toimenpiteet:






  — | vapauttaminen sosiaaliturvamaksuista vuoden 2000 ensimmäisen vuosineljänneksen (tai keskimääräisen vuosineljänneksen) osalta, |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

Muodollinen tutkintamenettely on aloitettu seuraavien tähän asiaan kuuluvien toimenpiteiden osalta:

1)

Finistèren, Morbihanin, Loire-Atlantiquen, Vendéen, Charente-Maritimen ja Gironden departementtien, jäljempänä ’Atlantin rannikon Finistèrestä Girondeen ulottuvat departementit’, vesiviljelijöitä koskevat toimenpiteet:

—

vapauttaminen sosiaaliturvamaksuista vuoden 2000 ensimmäisen vuosineljänneksen (tai keskimääräisen vuosineljänneksen) osalta,

| — | rahoituskulujen keventäminen, |
| --- | --- |

—

rahoituskulujen keventäminen,

| 2) | koko Ranskan vesiviljelijöitä ja kalastajia koskevat lisätoimenpiteet:






  — | lisätoimenpiteet kaikkien Ranskan Euroopassa ja merentakaisissa departementeissa sijaitsevien alueiden vesiviljelijöiden (15 päivän huhtikuuta ja 15 päivän heinäkuuta 2000 välinen aika) ja kalastajien (15 päivän huhtikuuta ja 15 päivän lokakuuta 2000 välinen aika) rahoituskulujen keventämiseksi, |
| --- | --- | --- |

2)

koko Ranskan vesiviljelijöitä ja kalastajia koskevat lisätoimenpiteet:

—

lisätoimenpiteet kaikkien Ranskan Euroopassa ja merentakaisissa departementeissa sijaitsevien alueiden vesiviljelijöiden (15 päivän huhtikuuta ja 15 päivän heinäkuuta 2000 välinen aika) ja kalastajien (15 päivän huhtikuuta ja 15 päivän lokakuuta 2000 välinen aika) rahoituskulujen keventämiseksi,

| — | kaikkien vesiviljelijöiden vapauttaminen vuoden 2000 maa-alueen käyttömaksuista. Komissio oli katsonut muodollisen tutkintamenettelyn aloittamispäätöksessään, että vapauttamista sovellettiin yksinomaan Atlantin rannikon Finistèrestä Girondeen ulottuvissa departementeissa sijaitseviin vesiviljely-yrityksiin, mutta sittemmin kävi ilmi, että toimenpide olikin yleinen lisätoimenpide, jota sovellettiin kaikkiin Ranskan Euroopassa sijaitsevien alueiden ja merentakaisten departementtien tuottajiin. |
| --- | --- |

—

kaikkien vesiviljelijöiden vapauttaminen vuoden 2000 maa-alueen käyttömaksuista. Komissio oli katsonut muodollisen tutkintamenettelyn aloittamispäätöksessään, että vapauttamista sovellettiin yksinomaan Atlantin rannikon Finistèrestä Girondeen ulottuvissa departementeissa sijaitseviin vesiviljely-yrityksiin, mutta sittemmin kävi ilmi, että toimenpide olikin yleinen lisätoimenpide, jota sovellettiin kaikkiin Ranskan Euroopassa sijaitsevien alueiden ja merentakaisten departementtien tuottajiin.

| (5) | Komissio muistuttaa, että toimenpiteet, jotka oli katsottu yhteismarkkinoille soveltuviksi, mistä Ranskalle annettiin tieto 11. joulukuuta 2001 päivätyllä kirjeellä, koskivat Atlantin rannikon Finistèrestä Girondeen ulottuvissa departementeissa sijaitsevia yrityksiä ja olivat seuraavat:






  — | vesiviljelijöitä koskevat toimenpiteet: maataloudelle aiheutuneita vahinkoja koskevan järjestelmän täytäntöönpano, tuki laitteiden ja viljeltävien kantojen uusimiseen sekä IOPC-rahaston (kansainvälinen öljyvahinkojen korvausrahasto) maksettaviksi kuuluvien korvausten ennakot, |
| --- | --- | --- |

(5)

Komissio muistuttaa, että toimenpiteet, jotka oli katsottu yhteismarkkinoille soveltuviksi, mistä Ranskalle annettiin tieto 11. joulukuuta 2001 päivätyllä kirjeellä, koskivat Atlantin rannikon Finistèrestä Girondeen ulottuvissa departementeissa sijaitsevia yrityksiä ja olivat seuraavat:

—

vesiviljelijöitä koskevat toimenpiteet: maataloudelle aiheutuneita vahinkoja koskevan järjestelmän täytäntöönpano, tuki laitteiden ja viljeltävien kantojen uusimiseen sekä IOPC-rahaston (kansainvälinen öljyvahinkojen korvausrahasto) maksettaviksi kuuluvien korvausten ennakot,

| — | kalastajia koskevat toimenpiteet: myrskyn aikana kadonneiden tai vaurioituneiden alusten ja kalastusvälineiden uusiminen, IOPC-rahaston maksettaviksi kuuluvien korvausten ennakot sekä myrskyvahinkojen aiheuttamien tulonmenetysten korvaamiseen tarkoitettu kiinteä tuki. |
| --- | --- |

—

kalastajia koskevat toimenpiteet: myrskyn aikana kadonneiden tai vaurioituneiden alusten ja kalastusvälineiden uusiminen, IOPC-rahaston maksettaviksi kuuluvien korvausten ennakot sekä myrskyvahinkojen aiheuttamien tulonmenetysten korvaamiseen tarkoitettu kiinteä tuki.

A.   Atlantin rannikon Finistèrestä Girondeen ulottuvien departementtien vesiviljelijöitä koskevat toimenpiteet

1.   Vapauttaminen sosiaaliturvamaksuista vuoden 2000 ensimmäisen vuosineljänneksen (tai keskimääräisen vuosineljänneksen) osalta

| (6) | Toimenpidettä on sovellettu kahteen vesiviljelijäjoukkoon: yhtäältä niihin, jotka kärsivät kanta- ja laitteistovahinkoja vuoden 1999 joulukuun myrskyn johdosta ja jotka ovat saaneet tukea kantojen uusimiseen, ja toisaalta niihin, jotka kärsivät vahinkoja säiliöalus Erikasta peräisin olevista öljysaasteista johtuen ja jotka ovat saaneet ennakkoa IOPC-rahaston maksettaviksi kuuluvista korvauksista. |
| --- | --- |

(6)

Toimenpidettä on sovellettu kahteen vesiviljelijäjoukkoon: yhtäältä niihin, jotka kärsivät kanta- ja laitteistovahinkoja vuoden 1999 joulukuun myrskyn johdosta ja jotka ovat saaneet tukea kantojen uusimiseen, ja toisaalta niihin, jotka kärsivät vahinkoja säiliöalus Erikasta peräisin olevista öljysaasteista johtuen ja jotka ovat saaneet ennakkoa IOPC-rahaston maksettaviksi kuuluvista korvauksista.

| (7) | Kysymys on ollut kohdennetusta toimenpiteestä, jonka täytäntöönpanossa on otettu huomioon yrityksen tilanne. Sitä on sovellettu yhden, kahden tai kolmen kuukauden osalta riippuen yrityksen kärsimän vahingon suuruudesta. Sosiaaliturvamaksuista yritykset on vapautettu kokonaan määrätyn ajan osalta. |
| --- | --- |

(7)

Kysymys on ollut kohdennetusta toimenpiteestä, jonka täytäntöönpanossa on otettu huomioon yrityksen tilanne. Sitä on sovellettu yhden, kahden tai kolmen kuukauden osalta riippuen yrityksen kärsimän vahingon suuruudesta. Sosiaaliturvamaksuista yritykset on vapautettu kokonaan määrätyn ajan osalta.

| (8) | Hakemusten käsittelystä ovat vastanneet kuhunkin asianomaiseen departementtiin perustetut departementtikohtaiset korvausyksiköt, jotka ovat toimineet prefektin alaisuudessa ja joiden työskentelyyn ovat osallistuneet asianomaiset hallintoyksiköt, ammattialajärjestöt, pankit ja vakuutuslaitokset. Luettelon tuensaajista on laatinut Direction des pêches maritimes et des cultures marines departementin prefektin esityksestä. Tuki koski 1 476 yritystä. Maksuvapautusten kokonaismäärä oli 870 000 euroa. |
| --- | --- |

(8)

Hakemusten käsittelystä ovat vastanneet kuhunkin asianomaiseen departementtiin perustetut departementtikohtaiset korvausyksiköt, jotka ovat toimineet prefektin alaisuudessa ja joiden työskentelyyn ovat osallistuneet asianomaiset hallintoyksiköt, ammattialajärjestöt, pankit ja vakuutuslaitokset. Luettelon tuensaajista on laatinut Direction des pêches maritimes et des cultures marines departementin prefektin esityksestä. Tuki koski 1 476 yritystä. Maksuvapautusten kokonaismäärä oli 870 000 euroa.

2.   Rahoituskulujen keventäminen

| (9) | Tätä toimenpidettä on sovellettu samoihin johdanto-osan 6, 7 ja 8 kappaleessa tarkoitettuihin yrityksiin. Se on toteutettu siten, että yksilöllisten velkasaneeraussuunnitelmien osana on korvattu osa vuosina 2000, 2001 ja 2002 langenneista tai lankeavista yrityksen keskipitkän ja pitkän aikavälin lainojen sekä vakauttamislainojen koroista. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on Ranskan 13 päivänä elokuuta 2001 päivätyn kirjeen mukaan ollut keventää tapahtumista (myrsky ja öljyvahinko) kärsineiden yritysten rahoituskuluja. |
| --- | --- |

(9)

Tätä toimenpidettä on sovellettu samoihin johdanto-osan 6, 7 ja 8 kappaleessa tarkoitettuihin yrityksiin. Se on toteutettu siten, että yksilöllisten velkasaneeraussuunnitelmien osana on korvattu osa vuosina 2000, 2001 ja 2002 langenneista tai lankeavista yrityksen keskipitkän ja pitkän aikavälin lainojen sekä vakauttamislainojen koroista. Näiden toimenpiteiden tavoitteena on Ranskan 13 päivänä elokuuta 2001 päivätyn kirjeen mukaan ollut keventää tapahtumista (myrsky ja öljyvahinko) kärsineiden yritysten rahoituskuluja.

| (10) | Hakemusten viimeinen jättöpäivä oli 1 päivä huhtikuuta 2000. Hakemusten käsittelijänä oli kunkin departementin Direction des pêches maritimes et des cultures marines, ja ne toimitettiin korvausyksikölle. Tuen määrä vaihteli paikallisesti määriteltyjen perusteiden mukaan. Korvausyksiköiden oli otettava huomioon muun muassa toiminnalle tosiasiallisesti talven 1999–2000 aikana aiheutuneet todetut menetykset, yrityksen velkaantuneisuus ja haavoittuvuus, yrityksen kahden edeltävän varainhoitovuoden tulojen määrä, asianomaisten samana aikana mahdollisesti saamat ulkopuoliset tulot sekä kyseisen yrityksen elinkelpoisuus. Kyseessä olevan yrityksen velkojilta (pankeilta ja hankkijoilta) pyydettiin erityistä ymmärtämystä. Tuen enimmäismäärä oli 48 000 Ranskan frangia (FRF) (7 317 euroa), paitsi jos tilanne oli korvausyksikön arvion mukaan erityisen kriittinen, jolloin enimmäismäärä oli perusteltua nostaa 62 000 Ranskan frangiin (9 451 euroa). |
| --- | --- |

(10)

Hakemusten viimeinen jättöpäivä oli 1 päivä huhtikuuta 2000. Hakemusten käsittelijänä oli kunkin departementin Direction des pêches maritimes et des cultures marines, ja ne toimitettiin korvausyksikölle. Tuen määrä vaihteli paikallisesti määriteltyjen perusteiden mukaan. Korvausyksiköiden oli otettava huomioon muun muassa toiminnalle tosiasiallisesti talven 1999–2000 aikana aiheutuneet todetut menetykset, yrityksen velkaantuneisuus ja haavoittuvuus, yrityksen kahden edeltävän varainhoitovuoden tulojen määrä, asianomaisten samana aikana mahdollisesti saamat ulkopuoliset tulot sekä kyseisen yrityksen elinkelpoisuus. Kyseessä olevan yrityksen velkojilta (pankeilta ja hankkijoilta) pyydettiin erityistä ymmärtämystä. Tuen enimmäismäärä oli 48 000 Ranskan frangia (FRF) (7 317 euroa), paitsi jos tilanne oli korvausyksikön arvion mukaan erityisen kriittinen, jolloin enimmäismäärä oli perusteltua nostaa 62 000 Ranskan frangiin (9 451 euroa).

| (11) | Menettelyn yhteydessä laaditut yksilölliset velkasaneeraussuunnitelmat johtivat kaikkien osapuolten hyväksymään yleissopimukseen, jonka puitteissa oli mahdollista määritellä kunkin osapuolen panos sen toteuttamisessa. Päätöksen tuen myöntämisestä teki departementin prefekti. Tuen kokonaismäärä oli noin 8 miljoonaa Ranskan frangia (1,2 miljoonaa euroa), ja siitä pääsi osalliseksi 1 083 yritystä. |
| --- | --- |

(11)

Menettelyn yhteydessä laaditut yksilölliset velkasaneeraussuunnitelmat johtivat kaikkien osapuolten hyväksymään yleissopimukseen, jonka puitteissa oli mahdollista määritellä kunkin osapuolen panos sen toteuttamisessa. Päätöksen tuen myöntämisestä teki departementin prefekti. Tuen kokonaismäärä oli noin 8 miljoonaa Ranskan frangia (1,2 miljoonaa euroa), ja siitä pääsi osalliseksi 1 083 yritystä.

B.   Lisätoimenpiteet

| (12) | Edellä kuvattujen toimenpiteiden lisäksi, joiden osalta on aloitettu muodollinen tutkintamenettely tai joita koskevan myönteisen kantansa komissio on jo ilmoittanut, maa- ja kalatalousministeriö on päättänyt toteuttaa näiden yritysten tukemiseksi muita lisätoimenpiteitä, joilla pyritään Ranskan mukaan kohtaamaan kalastus- ja vesiviljelyalan myrskystä ja öljyvahingosta aiheutuneet vaikeudet ja ottamaan huomioon alan yritysten kärsimät markkinoiden heikkenemisestä aiheutuneet vahingot. |
| --- | --- |

(12)

Edellä kuvattujen toimenpiteiden lisäksi, joiden osalta on aloitettu muodollinen tutkintamenettely tai joita koskevan myönteisen kantansa komissio on jo ilmoittanut, maa- ja kalatalousministeriö on päättänyt toteuttaa näiden yritysten tukemiseksi muita lisätoimenpiteitä, joilla pyritään Ranskan mukaan kohtaamaan kalastus- ja vesiviljelyalan myrskystä ja öljyvahingosta aiheutuneet vaikeudet ja ottamaan huomioon alan yritysten kärsimät markkinoiden heikkenemisestä aiheutuneet vahingot.

1.   Kaikkien vesiviljelijöiden vapauttaminen vuoden 2000 maa-alueen käyttömaksuista

| (13) | Ranskan 21 päivänä kesäkuuta 2000, eli ennen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehtyä päätöstä, päivätyllä kirjeellä toimittamien tietojen mukaan vesiviljelyyn yleisellä merialueella oikeuttavat toimiluvat ja vedenkäyttöluvat yksityisalueella sijaitsevien viljelmien vedenottoon oli vapautettu vuoden 2000 maa-alueen käyttömaksuista. |
| --- | --- |

(13)

Ranskan 21 päivänä kesäkuuta 2000, eli ennen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehtyä päätöstä, päivätyllä kirjeellä toimittamien tietojen mukaan vesiviljelyyn yleisellä merialueella oikeuttavat toimiluvat ja vedenkäyttöluvat yksityisalueella sijaitsevien viljelmien vedenottoon oli vapautettu vuoden 2000 maa-alueen käyttömaksuista.

| (14) | Ranska ilmoitti 5 päivänä maaliskuuta 2002 päivätyssä kirjeessään, joka sisälsi sen tutkintamenettelyn aloittamista koskevat huomautukset, että toimenpide on ollut osa lisätoimenpiteitä, joilla on pyritty keventämään kaikkien Ranskan Euroopassa sijaitsevien alueiden ja merentakaisten departementtien vesiviljelijöiden kustannuksia. |
| --- | --- |

(14)

Ranska ilmoitti 5 päivänä maaliskuuta 2002 päivätyssä kirjeessään, joka sisälsi sen tutkintamenettelyn aloittamista koskevat huomautukset, että toimenpide on ollut osa lisätoimenpiteitä, joilla on pyritty keventämään kaikkien Ranskan Euroopassa sijaitsevien alueiden ja merentakaisten departementtien vesiviljelijöiden kustannuksia.

| (15) | Komission asiaa koskevan tiedustelun johdosta Ranska vahvisti 24 päivänä syyskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, että vapautusta oli 12 päivänä syyskuuta 2000 tehdyllä päätöksellä laajennettu koskemaan kaikkia meriviljely-yrittäjiä. |
| --- | --- |

(15)

Komission asiaa koskevan tiedustelun johdosta Ranska vahvisti 24 päivänä syyskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, että vapautusta oli 12 päivänä syyskuuta 2000 tehdyllä päätöksellä laajennettu koskemaan kaikkia meriviljely-yrittäjiä.

| (16) | Näiden maksuvapautusten kokonaismäärä oli 3,81 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(16)

Näiden maksuvapautusten kokonaismäärä oli 3,81 miljoonaa euroa.

2.   Vesiviljelijöiden ja kalastajien sosiaaliturvamaksujen keventäminen

| (17) | Maa- ja kalatalousministeriö teki 15 päivänä huhtikuuta 2000 ja 13 päivänä heinäkuuta 2000 päivätyillä kahdella yleiskirjeellä päätöksen soveltaa sosiaaliturvamaksujen 50 prosentin kevennystä kaikkiin alan yrityksiin vesiviljelijöiden osalta 15 päivän huhtikuuta ja 15 päivän heinäkuuta 2000 välisen ajan ja kalastajien osalta 15 päivän huhtikuuta ja 15 päivän lokakuuta 2000 välisen ajan. |
| --- | --- |

(17)

Maa- ja kalatalousministeriö teki 15 päivänä huhtikuuta 2000 ja 13 päivänä heinäkuuta 2000 päivätyillä kahdella yleiskirjeellä päätöksen soveltaa sosiaaliturvamaksujen 50 prosentin kevennystä kaikkiin alan yrityksiin vesiviljelijöiden osalta 15 päivän huhtikuuta ja 15 päivän heinäkuuta 2000 välisen ajan ja kalastajien osalta 15 päivän huhtikuuta ja 15 päivän lokakuuta 2000 välisen ajan.

| (18) | Kevennys koskee työnantaja- ja palkansaajamaksuja, ja sitä sovelletaan kaikkiin Ranskan Euroopassa sijaitsevien alueiden ja merentakaisten departementtien kalastajiin ja vesiviljelijöihin. |
| --- | --- |

(18)

Kevennys koskee työnantaja- ja palkansaajamaksuja, ja sitä sovelletaan kaikkiin Ranskan Euroopassa sijaitsevien alueiden ja merentakaisten departementtien kalastajiin ja vesiviljelijöihin.

| (19) | Vähennysten soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt ovat olleet erilaisia sen mukaan, onko kyseessä ollut ENIM:lle (Etablissement National des Invalides de la Marine) vaiko MSA:lle (Mutualité Sociale Agricole) maksettavat maksut. |
| --- | --- |

(19)

Vähennysten soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt ovat olleet erilaisia sen mukaan, onko kyseessä ollut ENIM:lle (Etablissement National des Invalides de la Marine) vaiko MSA:lle (Mutualité Sociale Agricole) maksettavat maksut.

| (20) | ENIM:lle maksettavien maksujen alennus on ollut 50 prosenttia sekä työnantaja- että palkansaajamaksuista. Sellaisten alusten osalta, joihin ei sovelleta osuuden mukaista palkkausta, työnantajamaksujen alennus on kuitenkin ollut 75 prosenttia. Ranskan mukaan tämä ero selittyy sillä, että osuuden mukaisessa palkkausjärjestelmässä varustamon ja miehistön välillä vallitsee kalastuksen harjoittamisessa koettujen vaikeuksien osalta läheinen taloudellinen solidaarisuus, erityisesti kun on kyse liikevaihdon pienentymisestä, kun taas teolliset varustamot, jotka eivät tunne tällaista palkkausjärjestelmää, kantavat näin ollen suurimman osan taloudellisista vaikeuksista. |
| --- | --- |

(20)

ENIM:lle maksettavien maksujen alennus on ollut 50 prosenttia sekä työnantaja- että palkansaajamaksuista. Sellaisten alusten osalta, joihin ei sovelleta osuuden mukaista palkkausta, työnantajamaksujen alennus on kuitenkin ollut 75 prosenttia. Ranskan mukaan tämä ero selittyy sillä, että osuuden mukaisessa palkkausjärjestelmässä varustamon ja miehistön välillä vallitsee kalastuksen harjoittamisessa koettujen vaikeuksien osalta läheinen taloudellinen solidaarisuus, erityisesti kun on kyse liikevaihdon pienentymisestä, kun taas teolliset varustamot, jotka eivät tunne tällaista palkkausjärjestelmää, kantavat näin ollen suurimman osan taloudellisista vaikeuksista.

| (21) | MSA:lle maksettavien maksujen ja tähän järjestelmään kuuluvien vesiviljelijöiden osalta keventämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt määriteltiin maa- ja kalatalousministeriön 25 päivänä huhtikuuta 2000 päivätyllä yleiskirjeellä. Kevennys oli 50 prosenttia niistä henkilökohtaisista maksuista, jotka yrittäjien ja yritysten johtajien oli maksettava vuoden 1999 maksujen neljäsosan osalta ja niistä maksuista, jotka heidän on maksettava palkansaajiensa vuoden 1999 viimeisten kolmen kuukauden palkkojen osalta. |
| --- | --- |

(21)

MSA:lle maksettavien maksujen ja tähän järjestelmään kuuluvien vesiviljelijöiden osalta keventämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt määriteltiin maa- ja kalatalousministeriön 25 päivänä huhtikuuta 2000 päivätyllä yleiskirjeellä. Kevennys oli 50 prosenttia niistä henkilökohtaisista maksuista, jotka yrittäjien ja yritysten johtajien oli maksettava vuoden 1999 maksujen neljäsosan osalta ja niistä maksuista, jotka heidän on maksettava palkansaajiensa vuoden 1999 viimeisten kolmen kuukauden palkkojen osalta.

| (22) | Näiden maksuvapautusten kokonaismäärä oli 119 miljoonaa Ranskan frangia (18,2 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(22)

Näiden maksuvapautusten kokonaismäärä oli 119 miljoonaa Ranskan frangia (18,2 miljoonaa euroa).

C.   Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen perusteet

| (23) | Edellä A ja B jaksossa kuvatut toimenpiteet toteutettiin säiliöalus Erikan 12 päivänä joulukuuta 1999 tapahtuneen haaksirikon aiheuttaman saastumisen sekä 26 ja 27 päivänä joulukuuta 1999 olleen rajun myrskyn seurauksena. |
| --- | --- |

(23)

Edellä A ja B jaksossa kuvatut toimenpiteet toteutettiin säiliöalus Erikan 12 päivänä joulukuuta 1999 tapahtuneen haaksirikon aiheuttaman saastumisen sekä 26 ja 27 päivänä joulukuuta 1999 olleen rajun myrskyn seurauksena.

| (24) | Niitä on tarkasteltu perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan valossa. Mainitussa alakohdassa todetaan, että yhteismarkkinoille soveltuu tuki luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi. Säiliöalus Erikan haaksirikkoa seurannutta saastumista voidaan todella pitää mainitussa artiklassa tarkoitettuna poikkeuksellisena tapahtumana. Joulukuun 26 ja 27 päivien myrskyä voidaan toisaalta sen äärimmäisen ja epätavallisen rajuuden takia pitää luonnonmullistuksena. |
| --- | --- |

(24)

Niitä on tarkasteltu perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan valossa. Mainitussa alakohdassa todetaan, että yhteismarkkinoille soveltuu tuki luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi. Säiliöalus Erikan haaksirikkoa seurannutta saastumista voidaan todella pitää mainitussa artiklassa tarkoitettuna poikkeuksellisena tapahtumana. Joulukuun 26 ja 27 päivien myrskyä voidaan toisaalta sen äärimmäisen ja epätavallisen rajuuden takia pitää luonnonmullistuksena.

| (25) | Komission tehtäväksi jää tässä tilanteessa tarkastaa, ettei näiden tapahtumien aiheuttamista vahingoista ole maksettu liian suuria korvauksia. |
| --- | --- |

(25)

Komission tehtäväksi jää tässä tilanteessa tarkastaa, ettei näiden tapahtumien aiheuttamista vahingoista ole maksettu liian suuria korvauksia.

1.   Atlantin rannikon Finistèrestä Girondeen ulottuvien departementtien vesiviljelijöitä koskevat toimenpiteet

| (26) | Muodollinen tutkintamenettely on aloitettu seuraavista toimenpiteistä: vapauttaminen sosiaaliturvamaksuista vuoden 2000 ensimmäisen vuosineljänneksen (tai keskimääräisen vuosineljänneksen) osalta, rahoituskulujen keventäminen ja vapauttaminen maa-alueen käyttömaksuista. |
| --- | --- |

(26)

Muodollinen tutkintamenettely on aloitettu seuraavista toimenpiteistä: vapauttaminen sosiaaliturvamaksuista vuoden 2000 ensimmäisen vuosineljänneksen (tai keskimääräisen vuosineljänneksen) osalta, rahoituskulujen keventäminen ja vapauttaminen maa-alueen käyttömaksuista.

| (27) | Sosiaaliturvamaksuista vapauttaminen pantiin täytäntöön sen jälkeen kun korvausyksikkö oli tutkinut mahdollisten tuensaajayritysten tilanteen. Maksuvapautuksen pituus vaihteli kärsitystä vahingosta riippuen yhdestä kolmeen kuukauteen. Masuvapautustoimenpide täydensi muita toteutettuja toimenpiteitä (maataloudelle aiheutuneita vahinkoja koskevan järjestelmän täytäntöönpano, tuki laitteiden ja kantojen uusimiseen sekä IOPC-rahaston maksettaviksi kuuluvien korvausten ennakot). Komissio oli katsonut, ettei se ollut voinut saamiensa tietojen perusteella tarkastaa, etteikö sosiaaliturvamaksuista vapauttaminen olisi johtanut kärsityistä vahingoista maksettuihin liian suuriin kokonaiskorvauksiin. |
| --- | --- |

(27)

Sosiaaliturvamaksuista vapauttaminen pantiin täytäntöön sen jälkeen kun korvausyksikkö oli tutkinut mahdollisten tuensaajayritysten tilanteen. Maksuvapautuksen pituus vaihteli kärsitystä vahingosta riippuen yhdestä kolmeen kuukauteen. Masuvapautustoimenpide täydensi muita toteutettuja toimenpiteitä (maataloudelle aiheutuneita vahinkoja koskevan järjestelmän täytäntöönpano, tuki laitteiden ja kantojen uusimiseen sekä IOPC-rahaston maksettaviksi kuuluvien korvausten ennakot). Komissio oli katsonut, ettei se ollut voinut saamiensa tietojen perusteella tarkastaa, etteikö sosiaaliturvamaksuista vapauttaminen olisi johtanut kärsityistä vahingoista maksettuihin liian suuriin kokonaiskorvauksiin.

| (28) | Myös rahoituskulujen keventäminen täydensi muita toteutettuja toimenpiteitä. Komissio ei tältäkään osin ole voinut varmistua siitä, etteikö rahoituskulujen keventäminen olisi johtanut kärsityistä vahingoista maksettuihin liian suuriin kokonaiskorvauksiin. |
| --- | --- |

(28)

Myös rahoituskulujen keventäminen täydensi muita toteutettuja toimenpiteitä. Komissio ei tältäkään osin ole voinut varmistua siitä, etteikö rahoituskulujen keventäminen olisi johtanut kärsityistä vahingoista maksettuihin liian suuriin kokonaiskorvauksiin.

| (29) | Myös maa-alueen käyttömaksuista vapauttaminen täydensi muita toteutettuja toimenpiteitä. Lisäksi komission käytettävissä olleiden tietojen mukaan näytti siltä, että kaikki kuuden asianomaisen departementin vesiviljelijät olivat olleet tämän toimenpiteen edunsaajia. Ranska ei ole ilmoittanut syitä, jotka johtivat tämän maksuvapautustoimenpiteen laajentamiseen koskemaan kaikkia mainittujen departementtien ammatinharjoittajia. Sen vuoksi komissio ei tässäkään tapauksessa voinut tarkastaa, etteikö maa-alueen käyttömaksuista vapauttaminen olisi johtanut kärsityistä vahingoista maksettuihin liian suuriin kokonaiskorvauksiin. |
| --- | --- |

(29)

Myös maa-alueen käyttömaksuista vapauttaminen täydensi muita toteutettuja toimenpiteitä. Lisäksi komission käytettävissä olleiden tietojen mukaan näytti siltä, että kaikki kuuden asianomaisen departementin vesiviljelijät olivat olleet tämän toimenpiteen edunsaajia. Ranska ei ole ilmoittanut syitä, jotka johtivat tämän maksuvapautustoimenpiteen laajentamiseen koskemaan kaikkia mainittujen departementtien ammatinharjoittajia. Sen vuoksi komissio ei tässäkään tapauksessa voinut tarkastaa, etteikö maa-alueen käyttömaksuista vapauttaminen olisi johtanut kärsityistä vahingoista maksettuihin liian suuriin kokonaiskorvauksiin.

| (30) | Koska komissio ei ole voinut tarkastaa, etteikö kärsityistä vahingoista ole maksettu liian suuria korvauksia, näitä eri toimenpiteitä ei ole voitu todeta perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan perusteella yhteismarkkinoille soveltuviksi. |
| --- | --- |

(30)

Koska komissio ei ole voinut tarkastaa, etteikö kärsityistä vahingoista ole maksettu liian suuria korvauksia, näitä eri toimenpiteitä ei ole voitu todeta perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan perusteella yhteismarkkinoille soveltuviksi.

| (31) | Koska kyse on ilmoittamattomista tuista, toimenpiteitä on tarkasteltu vuonna 1997 vahvistettujen ja tapahtumien aikaan voimassa olleiden kalastus- ja vesiviljelyalan valtiontukien tarkastelemista koskevien suuntaviivojen (2), jäljempänä ’vuoden 1997 suuntaviivat’, valossa. Koska kyseessä olevat tuet ovat toimintatuen luonteisia, komissio on soveltanut vuoden 1997 suuntaviivojen 1.2 kohdan neljännen alakohdan kolmatta luetelmakohtaa, jossa esitetyn yleisperiaatteen mukaan toimintatuet ovat yhteismarkkinoille soveltumattomia. Komissio katsoi käytettävissään olleiden tietojen perusteella, että kyseessä olevien toimenpiteiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille oli syytä epäillä. |
| --- | --- |

(31)

Koska kyse on ilmoittamattomista tuista, toimenpiteitä on tarkasteltu vuonna 1997 vahvistettujen ja tapahtumien aikaan voimassa olleiden kalastus- ja vesiviljelyalan valtiontukien tarkastelemista koskevien suuntaviivojen (2), jäljempänä ’vuoden 1997 suuntaviivat’, valossa. Koska kyseessä olevat tuet ovat toimintatuen luonteisia, komissio on soveltanut vuoden 1997 suuntaviivojen 1.2 kohdan neljännen alakohdan kolmatta luetelmakohtaa, jossa esitetyn yleisperiaatteen mukaan toimintatuet ovat yhteismarkkinoille soveltumattomia. Komissio katsoi käytettävissään olleiden tietojen perusteella, että kyseessä olevien toimenpiteiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille oli syytä epäillä.

2.   Lisätoimenpiteet kaikkien vesiviljelijöiden ja kalastajien sosiaaliturvamaksujen keventämiseksi

| (32) | Ranskan mukaan kaikkien Ranskan Euroopassa sijaitsevien alueiden ja merentakaisten departementtien vesiviljelijöiden ja kalastajien sosiaaliturvamaksujen keventämistä koskevat lisätoimenpiteet toteutettiin sen vuoksi, että voitaisiin korvata alan yrityksille niiden kärsimät taloudelliset vahingot markkinoiden heikennyttyä säiliöalus Erikan aiheuttamaa saastumista seuranneen meren tuotteiden huonon maineen johdosta. |
| --- | --- |

(32)

Ranskan mukaan kaikkien Ranskan Euroopassa sijaitsevien alueiden ja merentakaisten departementtien vesiviljelijöiden ja kalastajien sosiaaliturvamaksujen keventämistä koskevat lisätoimenpiteet toteutettiin sen vuoksi, että voitaisiin korvata alan yrityksille niiden kärsimät taloudelliset vahingot markkinoiden heikennyttyä säiliöalus Erikan aiheuttamaa saastumista seuranneen meren tuotteiden huonon maineen johdosta.

| (33) | Sosiaaliturvamaksujen keventäminen koski 15 päivän huhtikuuta ja 15 päivän heinäkuuta 2000 välistä aikaa. |
| --- | --- |

(33)

Sosiaaliturvamaksujen keventäminen koski 15 päivän huhtikuuta ja 15 päivän heinäkuuta 2000 välistä aikaa.

| (34) | Ranskan mukaan markkinoiden heikentymisestä seurasi vuoden 2000 ensimmäisellä vuosipuoliskolla simpukoiden vähittäiskaupan volyymin väheneminen yhdeksällä prosentilla ja arvon väheneminen viidellä prosentilla. Lisäksi myrskyllä oli negatiivisia vaikutuksia koko nilviäistenviljelyalan taloudelliseen tilanteeseen, koska Charente-Maritimen asema Ranskan osterimarkkinoilla on keskeinen. |
| --- | --- |

(34)

Ranskan mukaan markkinoiden heikentymisestä seurasi vuoden 2000 ensimmäisellä vuosipuoliskolla simpukoiden vähittäiskaupan volyymin väheneminen yhdeksällä prosentilla ja arvon väheneminen viidellä prosentilla. Lisäksi myrskyllä oli negatiivisia vaikutuksia koko nilviäistenviljelyalan taloudelliseen tilanteeseen, koska Charente-Maritimen asema Ranskan osterimarkkinoilla on keskeinen.

| (35) | Ranska ei kuitenkaan ole toimittanut mitään tietoja, jotka osoittaisivat kaikkien simpukanviljelijöiden öljyvahingon vuoksi yhteensä kärsimien taloudellisten vahinkojen määrän ja kyseessä olevan ajan osalta sosiaaliturvamaksuista vapauttamista koskevan määrän välisen suhteen. Komissiolla ei sen vuoksi ole ollut mahdollisuutta tarkastaa, vastasiko maksuvapautusta koskenut toimenpide kärsityn vahingon määrää ja ettei liian suuria korvauksia ole maksettu. |
| --- | --- |

(35)

Ranska ei kuitenkaan ole toimittanut mitään tietoja, jotka osoittaisivat kaikkien simpukanviljelijöiden öljyvahingon vuoksi yhteensä kärsimien taloudellisten vahinkojen määrän ja kyseessä olevan ajan osalta sosiaaliturvamaksuista vapauttamista koskevan määrän välisen suhteen. Komissiolla ei sen vuoksi ole ollut mahdollisuutta tarkastaa, vastasiko maksuvapautusta koskenut toimenpide kärsityn vahingon määrää ja ettei liian suuria korvauksia ole maksettu.

| (36) | Koska toimenpide on toimintatuen luonteinen, komissio katsoi vuoden 1997 suuntaviivojen 1.2 kohdan neljännen alakohdan kolmannen luetelmakohdan perusteella, että sen käytettävissä olleiden tietojen nojalla oli syytä epäillä kyseessä olevan toimenpiteen soveltuvuutta yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(36)

Koska toimenpide on toimintatuen luonteinen, komissio katsoi vuoden 1997 suuntaviivojen 1.2 kohdan neljännen alakohdan kolmannen luetelmakohdan perusteella, että sen käytettävissä olleiden tietojen nojalla oli syytä epäillä kyseessä olevan toimenpiteen soveltuvuutta yhteismarkkinoille.

| (37) | Sosiaaliturvamaksujen keventäminen koski 15 päivän huhtikuuta ja 15 päivän lokakuuta 2000 välistä aikaa. |
| --- | --- |

(37)

Sosiaaliturvamaksujen keventäminen koski 15 päivän huhtikuuta ja 15 päivän lokakuuta 2000 välistä aikaa.

| (38) | Ranskan mukaan on todettu, että meren tuotteiden markkinat heikkenivät kokonaisuudessaan ja kysyntä väheni pysyvästi kuluttajien öljyvahingon terveysvaikutusten vuoksi tunteman huolen seurauksena. |
| --- | --- |

(38)

Ranskan mukaan on todettu, että meren tuotteiden markkinat heikkenivät kokonaisuudessaan ja kysyntä väheni pysyvästi kuluttajien öljyvahingon terveysvaikutusten vuoksi tunteman huolen seurauksena.

| (39) | Ranska oli toimittanut kalastustuotteiden vähittäismyynnistä erilaisia tilastotietoja tämän maksukevennystoimenpiteen toteuttamisen perusteeksi. Komissio oli todennut nämä tiedot. Kirjeessään, jolla komissio ilmoitti Ranskalle muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta, se muun muassa huomautti, että toisten tietojen mukaan huutokauppamyynnin arvo oli noussut vuoden 2000 ensimmäisellä vuosipuoliskolla kolme prosenttia edelliseen vuoteen verrattuna ja markkinoilta vedetyt määrät olivat pysyneet pienempinä kuin 1,5 prosenttia puretuista määristä tärkeimpien lajien osalta yhteensä, mikä on sama osuus kuin vuoden 1999 vastaavana ajankohtana. Lisäksi tätä maksuvapautustoimenpidettä sovellettiin kaikkiin ranskalaisiin kalastusalan yrityksiin, myös merentakaisissa departementeissa sijaitseviin yrityksiin. |
| --- | --- |

(39)

Ranska oli toimittanut kalastustuotteiden vähittäismyynnistä erilaisia tilastotietoja tämän maksukevennystoimenpiteen toteuttamisen perusteeksi. Komissio oli todennut nämä tiedot. Kirjeessään, jolla komissio ilmoitti Ranskalle muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta, se muun muassa huomautti, että toisten tietojen mukaan huutokauppamyynnin arvo oli noussut vuoden 2000 ensimmäisellä vuosipuoliskolla kolme prosenttia edelliseen vuoteen verrattuna ja markkinoilta vedetyt määrät olivat pysyneet pienempinä kuin 1,5 prosenttia puretuista määristä tärkeimpien lajien osalta yhteensä, mikä on sama osuus kuin vuoden 1999 vastaavana ajankohtana. Lisäksi tätä maksuvapautustoimenpidettä sovellettiin kaikkiin ranskalaisiin kalastusalan yrityksiin, myös merentakaisissa departementeissa sijaitseviin yrityksiin.

| (40) | Lisäksi komissio sai eräitä Agence France-Pressen levittämiä tai lehdistössä julkaistuja tietoja, joiden mukaan näiden sosiaaliturvamaksujen kevennysten tosiasiallisena tarkoituksena oli korvata jo useita kuukausia aiemmin todettu polttoaineen hinnannousu. |
| --- | --- |

(40)

Lisäksi komissio sai eräitä Agence France-Pressen levittämiä tai lehdistössä julkaistuja tietoja, joiden mukaan näiden sosiaaliturvamaksujen kevennysten tosiasiallisena tarkoituksena oli korvata jo useita kuukausia aiemmin todettu polttoaineen hinnannousu.

| (41) | Kaikkien näiden tietojen valossa komissio katsoi, ettei Ranska ollut toimittanut todisteita, jotka olisivat osoittaneet, että kuvattu tilanne olisi edellyttänyt yritysten kalastustuotteiden markkinoiden heikentymisen vuoksi kärsimien taloudellisten vahinkojen korvaamista. Koska toimenpide on toimintatuen luonteinen, komissio katsoi vuoden 1997 suuntaviivojen 1.2 kohdan neljännen alakohdan kolmannen luetelmakohdan perusteella, että sen käytettävissä olleiden tietojen nojalla kyseessä olevan toimenpiteen soveltuvuutta yhteismarkkinoille oli syytä epäillä. |
| --- | --- |

(41)

Kaikkien näiden tietojen valossa komissio katsoi, ettei Ranska ollut toimittanut todisteita, jotka olisivat osoittaneet, että kuvattu tilanne olisi edellyttänyt yritysten kalastustuotteiden markkinoiden heikentymisen vuoksi kärsimien taloudellisten vahinkojen korvaamista. Koska toimenpide on toimintatuen luonteinen, komissio katsoi vuoden 1997 suuntaviivojen 1.2 kohdan neljännen alakohdan kolmannen luetelmakohdan perusteella, että sen käytettävissä olleiden tietojen nojalla kyseessä olevan toimenpiteen soveltuvuutta yhteismarkkinoille oli syytä epäillä.

III   RANSKAN HUOMAUTUKSET

A.   Atlantin rannikon Finistèrestä Girondeen ulottuvien departementtien vesiviljelijöitä koskevat toimenpiteet

| (42) | Ranska on ilmoittanut, että yksilöllisten velkasaneeraussuunnitelmien puitteissa myönnettyjen rahoituskulujen kevennysten tarkoituksena oli auttaa haavoittuvimpia yrityksiä selviytymään tapahtuneiden katastrofien aiheuttamasta poikkeuksellisesta tilanteesta eikä korvata menetyksiä. Vain haavoittuvimmat yritykset katsottiin tukikelpoisiksi. |
| --- | --- |

(42)

Ranska on ilmoittanut, että yksilöllisten velkasaneeraussuunnitelmien puitteissa myönnettyjen rahoituskulujen kevennysten tarkoituksena oli auttaa haavoittuvimpia yrityksiä selviytymään tapahtuneiden katastrofien aiheuttamasta poikkeuksellisesta tilanteesta eikä korvata menetyksiä. Vain haavoittuvimmat yritykset katsottiin tukikelpoisiksi.

| (43) | Ranskan ilmoituksen mukaan sosiaaliturvamaksujen ja rahoituskulujen keventämiseksi käytetyn menettelyn tavoitteena oli nimenomaan estää kärsittyyn vahinkoon nähden liian suurten korvausten maksamisen mahdollisuus. Vahinkoja kärsineisiin departementteihin perustetut departementtikohtaiset korvausyksiköt arvioivat jokaisen yrityksen taloudellisen kokonaistilanteen ja hyväksyivät korvausmäärät, jotka myönnettiin kärsityn vahingon perusteella. |
| --- | --- |

(43)

Ranskan ilmoituksen mukaan sosiaaliturvamaksujen ja rahoituskulujen keventämiseksi käytetyn menettelyn tavoitteena oli nimenomaan estää kärsittyyn vahinkoon nähden liian suurten korvausten maksamisen mahdollisuus. Vahinkoja kärsineisiin departementteihin perustetut departementtikohtaiset korvausyksiköt arvioivat jokaisen yrityksen taloudellisen kokonaistilanteen ja hyväksyivät korvausmäärät, jotka myönnettiin kärsityn vahingon perusteella.

B.   Kaikkia vesiviljelijöitä ja kalastajia koskevat lisätoimenpiteet

1.   Vesiviljelijät

| (44) | Ranska totesi, että maksujen keventämisen rajoittaminen koskemaan ainoastaan myrskystä ja öljyvahingosta kärsineitä vesiviljelijöitä oli osoittautunut riittämättömäksi. Alan kokonaistilanne oli siinä määrin huolestuttava, että koko alaa koskeva tuki oli perusteltua. Öljyvahingon käsittely tiedotusvälineissä oli vaikuttanut julkiseen mielipiteeseen niin, että kalastustuotteiden ja erityisesti viljeltyjen simpukoiden maine oli huonontunut kuluttajien silmissä, olipa niiden alkuperä mikä tahansa. OFIMER:n (Office national interprofessionnel des produits de la mer et de l’aquaculture) tilauksesta tehdyn tutkimuksen mukaan nilviäistenviljelyn liikevaihdon arvioitiin alentuneen 51 miljoonaa Ranskan frangia (7,77 miljoonaa euroa) 17 päivän joulukuuta 1999 ja 16 päivän huhtikuuta 2000 välisenä neljän kuukauden aikana. |
| --- | --- |

(44)

Ranska totesi, että maksujen keventämisen rajoittaminen koskemaan ainoastaan myrskystä ja öljyvahingosta kärsineitä vesiviljelijöitä oli osoittautunut riittämättömäksi. Alan kokonaistilanne oli siinä määrin huolestuttava, että koko alaa koskeva tuki oli perusteltua. Öljyvahingon käsittely tiedotusvälineissä oli vaikuttanut julkiseen mielipiteeseen niin, että kalastustuotteiden ja erityisesti viljeltyjen simpukoiden maine oli huonontunut kuluttajien silmissä, olipa niiden alkuperä mikä tahansa. OFIMER:n (Office national interprofessionnel des produits de la mer et de l’aquaculture) tilauksesta tehdyn tutkimuksen mukaan nilviäistenviljelyn liikevaihdon arvioitiin alentuneen 51 miljoonaa Ranskan frangia (7,77 miljoonaa euroa) 17 päivän joulukuuta 1999 ja 16 päivän huhtikuuta 2000 välisenä neljän kuukauden aikana.

| (45) | Tämän tilanteen johdosta päätettiin toteuttaa seuraavat yleiset toimenpiteet: yleinen sosiaaliturvamaksujen kevennys ja vapauttaminen maa-alueen käyttömaksuista. Sosiaaliturvamaksujen keventämiseen myönnettiin tukea 3,35 miljoonaa euroa. Maa-alueen käyttömaksuista vapauttamiseen käytettiin 3,81 miljoonaa euroa. Kokonaismäärä jäi siis alhaisemmaksi kuin OFIMER:n tilaamassa tutkimuksessa arvioitu 7,77 miljoonan euron liikevaihdon aleneminen. |
| --- | --- |

(45)

Tämän tilanteen johdosta päätettiin toteuttaa seuraavat yleiset toimenpiteet: yleinen sosiaaliturvamaksujen kevennys ja vapauttaminen maa-alueen käyttömaksuista. Sosiaaliturvamaksujen keventämiseen myönnettiin tukea 3,35 miljoonaa euroa. Maa-alueen käyttömaksuista vapauttamiseen käytettiin 3,81 miljoonaa euroa. Kokonaismäärä jäi siis alhaisemmaksi kuin OFIMER:n tilaamassa tutkimuksessa arvioitu 7,77 miljoonan euron liikevaihdon aleneminen.

2.   Kalastajat

| (46) | Ranska kiistää komission muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseksi esittämät väitteet. Ranska katsoo, että öljyvahingon aiheuttama järkytys ja sen todettujen tai pelättyjen vaikutusten paisuttelu tiedotusvälineissä saivat aikaan sen, että meren tuotteiden maine huononi jyrkästi; mikään ala enempää kuin aluekaan ei siltä säästynyt. |
| --- | --- |

(46)

Ranska kiistää komission muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseksi esittämät väitteet. Ranska katsoo, että öljyvahingon aiheuttama järkytys ja sen todettujen tai pelättyjen vaikutusten paisuttelu tiedotusvälineissä saivat aikaan sen, että meren tuotteiden maine huononi jyrkästi; mikään ala enempää kuin aluekaan ei siltä säästynyt.

| (47) | Ranskan mukaan kevennysten kattama aika (15 päivän huhtikuuta ja 15 päivän lokakuuta 2000 välinen aika) vastaa alusten toimintaa vuoden ensimmäisten kuuden kuukauden ajalta, koska sosiaaliturvamaksut maksetaan todellisuudessa yritysten edeltävien kolmen kuukauden toiminnan ajalta. Tämän viiveen ansiosta kalastajien toiminta on voitu ottaa täsmällisesti huomioon silloin kun vaikeudet ovat olleet suurimmat eli vuoden 1999 joulukuun kahta katastrofia seuranneiden kuuden kuukauden aikana. Näistä syistä johtuen Ranska katsoo, ettei komission olisi pitänyt tukeutua analyysissään OFIMER:n 16 päivän helmikuuta 2001 Flash Eco -suhdannekatsaukseen. |
| --- | --- |

(47)

Ranskan mukaan kevennysten kattama aika (15 päivän huhtikuuta ja 15 päivän lokakuuta 2000 välinen aika) vastaa alusten toimintaa vuoden ensimmäisten kuuden kuukauden ajalta, koska sosiaaliturvamaksut maksetaan todellisuudessa yritysten edeltävien kolmen kuukauden toiminnan ajalta. Tämän viiveen ansiosta kalastajien toiminta on voitu ottaa täsmällisesti huomioon silloin kun vaikeudet ovat olleet suurimmat eli vuoden 1999 joulukuun kahta katastrofia seuranneiden kuuden kuukauden aikana. Näistä syistä johtuen Ranska katsoo, ettei komission olisi pitänyt tukeutua analyysissään OFIMER:n 16 päivän helmikuuta 2001 Flash Eco -suhdannekatsaukseen.

| (48) | Ranska katsoo lisäksi, ettei komission olisi pitänyt tukeutua OFIMER:n vuoden 2000 tammi–huhtikuun suhdannekatsaukseen, koska se perustui arvioihin ja sen maaliskuuta ja huhtikuuta koskevat luvut olivat karkeita likiarvoja. Komission havaitsemat eroavuudet eivät johtuneet erilaisesta tulkinnasta vaan alustavien raakatietojen ja vahvistettujen lopullisten tietojen välisestä tavanomaisesta tilastollisesta poikkeamasta. Sen vuoksi olisi pitäydyttävä Ranskan tämän asian tutkinnan yhteydessä 6 päivänä huhtikuuta 2001 päivätyllä kirjeellä komissiolle ilmoittamissa tiedoissa; niissä on kyse tarkasteltavana olevaa ajanjaksoa koskevista lopullisista tiedoista. |
| --- | --- |

(48)

Ranska katsoo lisäksi, ettei komission olisi pitänyt tukeutua OFIMER:n vuoden 2000 tammi–huhtikuun suhdannekatsaukseen, koska se perustui arvioihin ja sen maaliskuuta ja huhtikuuta koskevat luvut olivat karkeita likiarvoja. Komission havaitsemat eroavuudet eivät johtuneet erilaisesta tulkinnasta vaan alustavien raakatietojen ja vahvistettujen lopullisten tietojen välisestä tavanomaisesta tilastollisesta poikkeamasta. Sen vuoksi olisi pitäydyttävä Ranskan tämän asian tutkinnan yhteydessä 6 päivänä huhtikuuta 2001 päivätyllä kirjeellä komissiolle ilmoittamissa tiedoissa; niissä on kyse tarkasteltavana olevaa ajanjaksoa koskevista lopullisista tiedoista.

| (49) | Ranska ilmoittaa lisäksi, että OFIMER:n laatimien kuukausittaisten yhteenvetojen perusteella ensimmäisten kuuden kuukauden aikana puretut määrät ovat pysyneet muuttumattomina vuoden 1999 samaan ajanjaksoon verrattuina, vaikka toisinaan onkin ollut todettavissa lyhyellä aikavälillä huomattavaa laskua, joka ilmeisesti vastaa tiedotusvälineiden voimakkaimman uutisoinnin vaiheita. Markkinoilta vedetyt määrät ovat kuitenkin kyseisenä aikana kasvaneet 28 prosenttia vuoteen 1999 verrattuna, erityisesti vuoden alkukuukausina (tammikuussa 92 prosenttia, helmikuussa 66 prosenttia ja maaliskuussa 35 prosenttia). Joidenkin lajien kohdalla markkinoilta vedettyjen määrien kasvu on ollut erittäin suurta (keisarihummeri 175 prosenttia, merikrotti 161 prosenttia, hämähäkkirapu 400 prosenttia), mikä kertoo öljyvahingon psykologisesta vaikutuksesta kuluttajien käyttäytymiseen. |
| --- | --- |

(49)

Ranska ilmoittaa lisäksi, että OFIMER:n laatimien kuukausittaisten yhteenvetojen perusteella ensimmäisten kuuden kuukauden aikana puretut määrät ovat pysyneet muuttumattomina vuoden 1999 samaan ajanjaksoon verrattuina, vaikka toisinaan onkin ollut todettavissa lyhyellä aikavälillä huomattavaa laskua, joka ilmeisesti vastaa tiedotusvälineiden voimakkaimman uutisoinnin vaiheita. Markkinoilta vedetyt määrät ovat kuitenkin kyseisenä aikana kasvaneet 28 prosenttia vuoteen 1999 verrattuna, erityisesti vuoden alkukuukausina (tammikuussa 92 prosenttia, helmikuussa 66 prosenttia ja maaliskuussa 35 prosenttia). Joidenkin lajien kohdalla markkinoilta vedettyjen määrien kasvu on ollut erittäin suurta (keisarihummeri 175 prosenttia, merikrotti 161 prosenttia, hämähäkkirapu 400 prosenttia), mikä kertoo öljyvahingon psykologisesta vaikutuksesta kuluttajien käyttäytymiseen.

| (50) | Vuoden 2000 ensimmäisen vuosipuoliskon myydyt määrät laskivat, vaikka puretut määrät pysyivät lähes ennallaan, koska markkinoilta vedetyt määrät kasvoivat huomattavasti. Tuoreiden meren tuotteiden kulutus laski 7 prosenttia (kalojen 6 prosenttia, simpukoiden 9 prosenttia ja äyriäisten, erityisesti katkarapujen, 6,5 prosenttia). |
| --- | --- |

(50)

Vuoden 2000 ensimmäisen vuosipuoliskon myydyt määrät laskivat, vaikka puretut määrät pysyivät lähes ennallaan, koska markkinoilta vedetyt määrät kasvoivat huomattavasti. Tuoreiden meren tuotteiden kulutus laski 7 prosenttia (kalojen 6 prosenttia, simpukoiden 9 prosenttia ja äyriäisten, erityisesti katkarapujen, 6,5 prosenttia).

| (51) | Hinnat puolestaan laskivat 6 prosenttia vuoden 1999 tammikuuhun verrattuina, ja lasku jäi yritysten tasapainon kannalta keskeisten lajien osalta pysyväksi. 49:stä OFIMER:n seuraamasta tärkeästä lajista 34 lajin hinnassa todettiin laskua tammikuussa 2000, 26 lajin hinnassa helmikuussa 2000 ja 21 lajin hinnassa maaliskuussa 2000. Samalla tavoin todettiin tärkeimpien kalastettavien lajien hinnan pysyvä lasku koko kyseessä olevana aikana. |
| --- | --- |

(51)

Hinnat puolestaan laskivat 6 prosenttia vuoden 1999 tammikuuhun verrattuina, ja lasku jäi yritysten tasapainon kannalta keskeisten lajien osalta pysyväksi. 49:stä OFIMER:n seuraamasta tärkeästä lajista 34 lajin hinnassa todettiin laskua tammikuussa 2000, 26 lajin hinnassa helmikuussa 2000 ja 21 lajin hinnassa maaliskuussa 2000. Samalla tavoin todettiin tärkeimpien kalastettavien lajien hinnan pysyvä lasku koko kyseessä olevana aikana.

| (52) | Ranska lisää, että kuluttajalla ei ollut mahdollisuutta erotella helposti meren tuotteita niiden alkuperän perusteella, vaan hän käänsi selkänsä meren tuotteille niiden tuotantoalueesta riippumatta. Sen vuoksi öljyvahingon seurausten aiheuttama epäluulo kohdistui erottelematta yhtä hyvin Ranskan Euroopassa sijaitsevien alueiden kuin merentakaisten departementtienkin tuotteisiin. Ranskan mukaan merentakaisten departementtien osalta tullitiedot kertovat öljyvahinkoa seuranneesta tilanteen huonontumisesta, minkä vuoksi näiden departementtien kalastajia ei ollut syytä jättää hallituksen toteuttaman tukitoimenpiteen ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(52)

Ranska lisää, että kuluttajalla ei ollut mahdollisuutta erotella helposti meren tuotteita niiden alkuperän perusteella, vaan hän käänsi selkänsä meren tuotteille niiden tuotantoalueesta riippumatta. Sen vuoksi öljyvahingon seurausten aiheuttama epäluulo kohdistui erottelematta yhtä hyvin Ranskan Euroopassa sijaitsevien alueiden kuin merentakaisten departementtienkin tuotteisiin. Ranskan mukaan merentakaisten departementtien osalta tullitiedot kertovat öljyvahinkoa seuranneesta tilanteen huonontumisesta, minkä vuoksi näiden departementtien kalastajia ei ollut syytä jättää hallituksen toteuttaman tukitoimenpiteen ulkopuolelle.

| (53) | Lopuksi Ranska huomauttaa, että komissio on antanut hyvin vähän arvoa sille toimitetuille tilannetta kuvanneille lehtiartikkeleille mutta on sen sijaan tehnyt suuren numeron muutamien journalistien alan tapaamisissa esittämistä käytäväkommenteista. Ranska on liittänyt huomautuksiinsa erilaisia artikkeleita ja täydentäviä asiakirjoja, jotka osoittavat tapahtumaan kohdistetun julkisuuden valokeilan ja todistavat siitä epäluulon ilmapiiristä, joka sai kuluttajat kääntämään selkänsä meren tuotteille. Ranska myös kiistää oletuksen, jonka komissio esitti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskeneessa ilmoituskirjeessään ja jonka mukaan sosiaaliturvamaksujen keventämisen tosiasiallisena tarkoituksena olisi ollut korvata jo useita kuukausia aiemmin todettu polttoaineen hinnannousu. |
| --- | --- |

(53)

Lopuksi Ranska huomauttaa, että komissio on antanut hyvin vähän arvoa sille toimitetuille tilannetta kuvanneille lehtiartikkeleille mutta on sen sijaan tehnyt suuren numeron muutamien journalistien alan tapaamisissa esittämistä käytäväkommenteista. Ranska on liittänyt huomautuksiinsa erilaisia artikkeleita ja täydentäviä asiakirjoja, jotka osoittavat tapahtumaan kohdistetun julkisuuden valokeilan ja todistavat siitä epäluulon ilmapiiristä, joka sai kuluttajat kääntämään selkänsä meren tuotteille. Ranska myös kiistää oletuksen, jonka komissio esitti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskeneessa ilmoituskirjeessään ja jonka mukaan sosiaaliturvamaksujen keventämisen tosiasiallisena tarkoituksena olisi ollut korvata jo useita kuukausia aiemmin todettu polttoaineen hinnannousu.

IV   ARVIOINTI

A.   Arviointi valtiontuesta

| (54) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(54)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (55) | Tässä päätöksessä arvioitavat toimenpiteet (sosiaaliturvamaksujen ja rahoituskulujen keventäminen ja maa-alueen käyttömaksuista vapauttaminen) antavat edun tiettyä toimintaa harjoittaville yrityksille, tässä tapauksessa vesiviljely- tai kalastusalan yrityksille. Nämähän on vapautettu tietyistä maksuista, jotka niiden olisi tavallisesti ollut maksettava. |
| --- | --- |

(55)

Tässä päätöksessä arvioitavat toimenpiteet (sosiaaliturvamaksujen ja rahoituskulujen keventäminen ja maa-alueen käyttömaksuista vapauttaminen) antavat edun tiettyä toimintaa harjoittaville yrityksille, tässä tapauksessa vesiviljely- tai kalastusalan yrityksille. Nämähän on vapautettu tietyistä maksuista, jotka niiden olisi tavallisesti ollut maksettava.

| (56) | Valtion varat vähenevät näiden toimenpiteiden seurauksena joko suoraan (rahoituskulujen keventäminen ja maa-alueen käyttömaksuista vapauttaminen) tai epäsuorasti, koska valtion on korvattava sosiaaliturvamaksut keräävän elimen kärsimät tappiot. Sen vuoksi kyseessä ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut valtiontuet. |
| --- | --- |

(56)

Valtion varat vähenevät näiden toimenpiteiden seurauksena joko suoraan (rahoituskulujen keventäminen ja maa-alueen käyttömaksuista vapauttaminen) tai epäsuorasti, koska valtion on korvattava sosiaaliturvamaksut keräävän elimen kärsimät tappiot. Sen vuoksi kyseessä ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut valtiontuet.

| (57) | Lisäksi koska tuensaajayritysten tuotteet myydään yhteisön markkinoilla, Ranskan toteuttamilla toimenpiteillä parannetaan näiden yritysten asemaa niin Ranskan markkinoilla verrattuna muiden jäsenvaltioiden yrityksiin, jotka haluavat saattaa omia tuotteitaan (vesiviljely- ja kalastustuotteita tai muita kilpailevia elintarvikkeita) Ranskan markkinoille, kuin muiden jäsenvaltioiden markkinoilla muihin niillä markkinoilla toimiviin (samoja tuotteita kaupan pitäviin) yrityksiin verrattuna. Sen vuoksi kyseessä olevat toimenpiteet vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua ja voivat vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(57)

Lisäksi koska tuensaajayritysten tuotteet myydään yhteisön markkinoilla, Ranskan toteuttamilla toimenpiteillä parannetaan näiden yritysten asemaa niin Ranskan markkinoilla verrattuna muiden jäsenvaltioiden yrityksiin, jotka haluavat saattaa omia tuotteitaan (vesiviljely- ja kalastustuotteita tai muita kilpailevia elintarvikkeita) Ranskan markkinoille, kuin muiden jäsenvaltioiden markkinoilla muihin niillä markkinoilla toimiviin (samoja tuotteita kaupan pitäviin) yrityksiin verrattuna. Sen vuoksi kyseessä olevat toimenpiteet vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua ja voivat vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (58) | Tällaiset toimenpiteet ovat periaatteessa kiellettyjä perustamissopimuksen mainitun 87 artiklan 1 kohdan nojalla. Niitä voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvina ainoastaan, jos niihin voidaan soveltaa jotakin perustamissopimuksessa määrätyistä poikkeuksista. Koska kyse on vesiviljely- ja kalastusalan yrityksille myönnettävistä tuista, niitä on tarkasteltava vuoden 1997 suuntaviivojen perusteella, kuten tehtiinkin jo alustavan tutkinnan aikana. |
| --- | --- |

(58)

Tällaiset toimenpiteet ovat periaatteessa kiellettyjä perustamissopimuksen mainitun 87 artiklan 1 kohdan nojalla. Niitä voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvina ainoastaan, jos niihin voidaan soveltaa jotakin perustamissopimuksessa määrätyistä poikkeuksista. Koska kyse on vesiviljely- ja kalastusalan yrityksille myönnettävistä tuista, niitä on tarkasteltava vuoden 1997 suuntaviivojen perusteella, kuten tehtiinkin jo alustavan tutkinnan aikana.

B.   Atlantin rannikon Finistèrestä Girondeen ulottuvien departementtien vesiviljelijöitä koskevat toimenpiteet

| (59) | Komissio oli aloittanut vuoden 1999 joulukuun tapahtumien jälkeen tiettyjen vesiviljelijöitä koskeneiden toteutettujen toimenpiteiden osalta muodollisen tutkintamenettelyn, koska se ei ollut voinut olla varma siitä, etteikö kärsityistä vahingoista olisi erilaisten tukien – komission jo hyväksymät tuet mukaan luettuina – kumuloitumisen seurauksena maksettu yhteensä liian suuria korvauksia. |
| --- | --- |

(59)

Komissio oli aloittanut vuoden 1999 joulukuun tapahtumien jälkeen tiettyjen vesiviljelijöitä koskeneiden toteutettujen toimenpiteiden osalta muodollisen tutkintamenettelyn, koska se ei ollut voinut olla varma siitä, etteikö kärsityistä vahingoista olisi erilaisten tukien – komission jo hyväksymät tuet mukaan luettuina – kumuloitumisen seurauksena maksettu yhteensä liian suuria korvauksia.

| (60) | Komissio muistuttaa, että muodollinen tutkintamenettely koski seuraavia tukitoimenpiteitä:






  — | vapauttaminen vuoden 2000 ensimmäisen vuosineljänneksen sosiaaliturvamaksuista (yhden, kahden tai kolmen kuukauden osalta riippuen yrityksen kärsimän vahingon suuruudesta), |
| --- | --- | --- |

(60)

Komissio muistuttaa, että muodollinen tutkintamenettely koski seuraavia tukitoimenpiteitä:

—

vapauttaminen vuoden 2000 ensimmäisen vuosineljänneksen sosiaaliturvamaksuista (yhden, kahden tai kolmen kuukauden osalta riippuen yrityksen kärsimän vahingon suuruudesta),

| — | myrskystä tai öljyvahingosta suoraan kärsineiden vesiviljelijöiden rahoituskulujen keventäminen, |
| --- | --- |

—

myrskystä tai öljyvahingosta suoraan kärsineiden vesiviljelijöiden rahoituskulujen keventäminen,

| — | mainituista tapahtumista kärsineissä departementeissa (Atlantin rannikon Finistèrestä Girondeen ulottuvat departementit) sijaitsevien toimilupien vapauttaminen vuoden 2000 maa-alueen käyttömaksuista. |
| --- | --- |

—

mainituista tapahtumista kärsineissä departementeissa (Atlantin rannikon Finistèrestä Girondeen ulottuvat departementit) sijaitsevien toimilupien vapauttaminen vuoden 2000 maa-alueen käyttömaksuista.

| (61) | Ranskan toimittamien lisätietojen mukaan Ranskan sosiaaliturvamaksuista vapauttamisen ja rahoituskulujen keventämisen osalta toteuttaman menettelyn, jossa jokaiseen asianomaiseen departementtiin perustettiin departementtikohtainen korvausyksikkö, joissa olivat edustettuina asianomaiset hallintoyksiköt, pankit ja ammatinharjoittajat, tavoitteena oli juuri poistaa vaara liian suurten korvausten maksamisesta. Ranska muistuttaa, että departementtikohtaiset korvausyksiköt ovat tutkineet asiakirjat tapaus tapaukselta ja että tämän tutkinnan seurauksena myönnettyjä tukia on voitu mukauttaa yritysten tilanteen perusteella ja välttää näin liian suurten korvausten maksaminen. |
| --- | --- |

(61)

Ranskan toimittamien lisätietojen mukaan Ranskan sosiaaliturvamaksuista vapauttamisen ja rahoituskulujen keventämisen osalta toteuttaman menettelyn, jossa jokaiseen asianomaiseen departementtiin perustettiin departementtikohtainen korvausyksikkö, joissa olivat edustettuina asianomaiset hallintoyksiköt, pankit ja ammatinharjoittajat, tavoitteena oli juuri poistaa vaara liian suurten korvausten maksamisesta. Ranska muistuttaa, että departementtikohtaiset korvausyksiköt ovat tutkineet asiakirjat tapaus tapaukselta ja että tämän tutkinnan seurauksena myönnettyjä tukia on voitu mukauttaa yritysten tilanteen perusteella ja välttää näin liian suurten korvausten maksaminen.

| (62) | Komissio toteaa näiden tietojen valossa, että Ranska on ottanut käyttöön asianmukaisen menettelyn, jolla voidaan välttää kärsittyihin vahinkoihin nähden liian suurten korvausten maksaminen. Sen vuoksi se katsookin, että näiden tukien ainoana tavoitteena on todella ollut korvata kahden epätavallisen tapahtuman, vuoden 1999 joulukuun myrskyn ja säiliöalus Erikan haaksirikon, aiheuttamat vahingot. |
| --- | --- |

(62)

Komissio toteaa näiden tietojen valossa, että Ranska on ottanut käyttöön asianmukaisen menettelyn, jolla voidaan välttää kärsittyihin vahinkoihin nähden liian suurten korvausten maksaminen. Sen vuoksi se katsookin, että näiden tukien ainoana tavoitteena on todella ollut korvata kahden epätavallisen tapahtuman, vuoden 1999 joulukuun myrskyn ja säiliöalus Erikan haaksirikon, aiheuttamat vahingot.

| (63) | Sosiaaliturvamaksuista vapauttaminen ja rahoituskulujen keventäminen on sen vuoksi todettava perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan perusteella yhteismarkkinoille soveltuviksi. |
| --- | --- |

(63)

Sosiaaliturvamaksuista vapauttaminen ja rahoituskulujen keventäminen on sen vuoksi todettava perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan perusteella yhteismarkkinoille soveltuviksi.

| (64) | Maa-alueen käyttömaksuista vapauttamista tarkastellaan jäljempänä C jakson 1 kohdassa, koska toimenpidettä on sovellettu kaikkiin Ranskan vesiviljelijöihin vastoin niitä tietoja, jotka komissiolla oli käytettävissään ennen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista. Ranska oli ilmoittanut komissiolle 21 päivänä kesäkuuta 2000 päivätyssä kirjeessään, että kyseessä olevien departementtien vesiviljelyyn oikeuttavat toimiluvat ja vedenkäyttöluvat oli vapautettu vuoden 2000 maa-alueen käyttömaksuista. Koska Ranska ei enää maininnut tätä vapauttamista myöhemmässä komissiolle osoittamassaan kirjeenvaihdossa, jossa se kuvasi yksityiskohtaisesti toteutettujen toimenpiteiden sisältöä, komissio tiedusteli Ranskalta 21 päivänä kesäkuuta 2001 päivätyssä kirjeessään, oliko vapauttamista tosiasiallisesti sovellettu, ja pyysi Ranskaa toimittamaan komissiolle toimenpiteen mahdollista soveltamista koskevat tiedot. Ranska ilmoitti 13 päivänä elokuuta 2001 päivätyssä vastauksessaan, että Finistèren, Morbihanin, Loire-Atlantiquen, Vendéen, Charente-Maritimen ja Gironden departementtien vesiviljelijät oli todella vapautettu vuoden 2000 maa-alueen käyttömaksusta, mutta ei ilmoittanut, että vapauttamista oli sovellettu laajemmin kuin vain näihin kuuteen departementtiin. Vasta vastauksessaan ilmoitukseen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta Ranska ilmoitti, että kyseessä oli yleinen toimenpide, jota sovellettiin kaikkiin Ranskan vesiviljelijöihin, samoin kuin sosiaaliturvamaksujen keventämistäkin. |
| --- | --- |

(64)

Maa-alueen käyttömaksuista vapauttamista tarkastellaan jäljempänä C jakson 1 kohdassa, koska toimenpidettä on sovellettu kaikkiin Ranskan vesiviljelijöihin vastoin niitä tietoja, jotka komissiolla oli käytettävissään ennen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista. Ranska oli ilmoittanut komissiolle 21 päivänä kesäkuuta 2000 päivätyssä kirjeessään, että kyseessä olevien departementtien vesiviljelyyn oikeuttavat toimiluvat ja vedenkäyttöluvat oli vapautettu vuoden 2000 maa-alueen käyttömaksuista. Koska Ranska ei enää maininnut tätä vapauttamista myöhemmässä komissiolle osoittamassaan kirjeenvaihdossa, jossa se kuvasi yksityiskohtaisesti toteutettujen toimenpiteiden sisältöä, komissio tiedusteli Ranskalta 21 päivänä kesäkuuta 2001 päivätyssä kirjeessään, oliko vapauttamista tosiasiallisesti sovellettu, ja pyysi Ranskaa toimittamaan komissiolle toimenpiteen mahdollista soveltamista koskevat tiedot. Ranska ilmoitti 13 päivänä elokuuta 2001 päivätyssä vastauksessaan, että Finistèren, Morbihanin, Loire-Atlantiquen, Vendéen, Charente-Maritimen ja Gironden departementtien vesiviljelijät oli todella vapautettu vuoden 2000 maa-alueen käyttömaksusta, mutta ei ilmoittanut, että vapauttamista oli sovellettu laajemmin kuin vain näihin kuuteen departementtiin. Vasta vastauksessaan ilmoitukseen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta Ranska ilmoitti, että kyseessä oli yleinen toimenpide, jota sovellettiin kaikkiin Ranskan vesiviljelijöihin, samoin kuin sosiaaliturvamaksujen keventämistäkin.

C.   Kaikkia vesiviljelijöitä ja kaikkia kalastajia koskevat yleiset lisätoimenpiteet

1.   Vesiviljelijät

| (65) | Vuoden 2000 maa-alueen käyttömaksuista vapauttamista ja sosiaaliturvamaksujen keventämistä 15 päivän huhtikuuta ja 15 päivän heinäkuuta 2000 välisen ajan osalta on sovellettu kaikkiin Ranskan Euroopassa sijaitsevien alueiden ja merentakaisten departementtien vesiviljelijöihin. |
| --- | --- |

(65)

Vuoden 2000 maa-alueen käyttömaksuista vapauttamista ja sosiaaliturvamaksujen keventämistä 15 päivän huhtikuuta ja 15 päivän heinäkuuta 2000 välisen ajan osalta on sovellettu kaikkiin Ranskan Euroopassa sijaitsevien alueiden ja merentakaisten departementtien vesiviljelijöihin.

| (66) | Ranskan mukaan nämä toimenpiteet otettiin käyttöön koko ammattikunnan Ranskan koko alueella kärsimän liikevaihdon alenemisen korvaamiseksi sen vuoksi, että viljeltyjen simpukoiden maine oli huonontunut kuluttajien silmissä säiliöalus Erikan haaksirikon jälkeen. OFIMER:n tilauksesta tehdyn tutkimuksen mukaan alan liikevaihdon arvioitiin tapahtuman seurauksena alentuneen 7,7 miljoonaa euroa edelliseen vuoteen verrattuna. |
| --- | --- |

(66)

Ranskan mukaan nämä toimenpiteet otettiin käyttöön koko ammattikunnan Ranskan koko alueella kärsimän liikevaihdon alenemisen korvaamiseksi sen vuoksi, että viljeltyjen simpukoiden maine oli huonontunut kuluttajien silmissä säiliöalus Erikan haaksirikon jälkeen. OFIMER:n tilauksesta tehdyn tutkimuksen mukaan alan liikevaihdon arvioitiin tapahtuman seurauksena alentuneen 7,7 miljoonaa euroa edelliseen vuoteen verrattuna.

| (67) | Maa-alueen käyttömaksuista vapauttamisella, kokonaismäärältään 3,81 miljoonaa euroa, ja sosiaaliturvamaksujen keventämisellä, kokonaismäärältään 3,35 miljoonaa euroa, voitiin näin korvata osa tulonmenetyksistä. Koko Ranskan osalta tuki oli yhteensä 7,16 miljoonaa euroa, mikä on vähemmän kuin arvioitu vahinko (7,7 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(67)

Maa-alueen käyttömaksuista vapauttamisella, kokonaismäärältään 3,81 miljoonaa euroa, ja sosiaaliturvamaksujen keventämisellä, kokonaismäärältään 3,35 miljoonaa euroa, voitiin näin korvata osa tulonmenetyksistä. Koko Ranskan osalta tuki oli yhteensä 7,16 miljoonaa euroa, mikä on vähemmän kuin arvioitu vahinko (7,7 miljoonaa euroa).

| (68) | Komissio ei sille toimitettujen tietojen valossa kiistä, etteivätkö viljeltyjen simpukoiden markkinat olisi hetkellisesti heikentyneet. Markkinoiden heikentyminen on kuitenkin suhteellista, kuten komissio totesi jo päätöksessään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta; asiakkaat eivät yhtäkkisesti ja kertakaikkisesti hylänneet tuotteita. |
| --- | --- |

(68)

Komissio ei sille toimitettujen tietojen valossa kiistä, etteivätkö viljeltyjen simpukoiden markkinat olisi hetkellisesti heikentyneet. Markkinoiden heikentyminen on kuitenkin suhteellista, kuten komissio totesi jo päätöksessään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta; asiakkaat eivät yhtäkkisesti ja kertakaikkisesti hylänneet tuotteita.

| (69) | Komissio huomauttaa, että vesiviljelytuotteiden (nilviäistenviljely ja kalanviljely) vuotuinen arvo oli vuonna 1999 koko Ranskan osalta 502 miljoonaa euroa (OFIMER:n raportti vuodelta 2000). Taulukosta, jossa tämä luku on, ei käy ilmi kalanviljelyn osuus. Toisen lähteen (maatalousministeriön Internet-sivuston vesiviljelysivu (3)) mukaan tämä osuus (meren ja makean veden kalanviljely yhteensä) olisi 221 miljoonaa euroa. Nilviäistenviljelyn tuotannon arvoksi voidaan näin arvioida 281 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(69)

Komissio huomauttaa, että vesiviljelytuotteiden (nilviäistenviljely ja kalanviljely) vuotuinen arvo oli vuonna 1999 koko Ranskan osalta 502 miljoonaa euroa (OFIMER:n raportti vuodelta 2000). Taulukosta, jossa tämä luku on, ei käy ilmi kalanviljelyn osuus. Toisen lähteen (maatalousministeriön Internet-sivuston vesiviljelysivu (3)) mukaan tämä osuus (meren ja makean veden kalanviljely yhteensä) olisi 221 miljoonaa euroa. Nilviäistenviljelyn tuotannon arvoksi voidaan näin arvioida 281 miljoonaa euroa.

| (70) | Simpukoiden maineen huonontumisesta johtuvaksi liikevaihdon menetykseksi voidaan sen vuoksi arvioida 7,7 miljoonaa euroa 281 miljoonasta eurosta eli 2,7 prosenttia edellisen vuoden tuotannon arvosta. Myönnetyt korvaukset, joiden määrä oli 7,16 miljoonaa euroa 281 miljoonasta eurosta, vastaavat siis 2,5:tä prosenttia liikevaihdosta. |
| --- | --- |

(70)

Simpukoiden maineen huonontumisesta johtuvaksi liikevaihdon menetykseksi voidaan sen vuoksi arvioida 7,7 miljoonaa euroa 281 miljoonasta eurosta eli 2,7 prosenttia edellisen vuoden tuotannon arvosta. Myönnetyt korvaukset, joiden määrä oli 7,16 miljoonaa euroa 281 miljoonasta eurosta, vastaavat siis 2,5:tä prosenttia liikevaihdosta.

| (71) | Komissio katsoo, että vähäiset vahingot kuuluvat sellaisiin kustannuksiin, joista yritysten on vastattava osana niiden tavanomaista toimintaa. Kaikkeen taloudelliseen toimintaanhan kohdistuu erilaisia ja erisuuruisia riskejä (tuotantotekijöiden hintojen vaihtelu, tuotteiden myyntihintojen vaihtelu, tiettyjen maksujen mahdollinen nousu jne.), jotka johtuvat mitä erilaisimmista ennalta arvaamattomista tapahtumista. Komissio katsoo, etteivät tällaiset riskit vähäisiä vahinkoja aiheuttaessaan voi oikeuttaa korvaukseen, koska muussa tapauksessa olisi katsottava, että taloudelliset toimijat voivat vaatia tällaista korvausta aina kärsittyään jonkin ennalta arvaamattoman tapahtuman seurauksista. Tämän yleislinjan mukaisesti komissio esimerkiksi katsoo, että maatalousalalla menetysten määrän on oltava vähintään 30 prosenttia (epäsuotuisilla alueilla 20 prosenttia), jotta tuki voitaisiin perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan perusteella katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi. |
| --- | --- |

(71)

Komissio katsoo, että vähäiset vahingot kuuluvat sellaisiin kustannuksiin, joista yritysten on vastattava osana niiden tavanomaista toimintaa. Kaikkeen taloudelliseen toimintaanhan kohdistuu erilaisia ja erisuuruisia riskejä (tuotantotekijöiden hintojen vaihtelu, tuotteiden myyntihintojen vaihtelu, tiettyjen maksujen mahdollinen nousu jne.), jotka johtuvat mitä erilaisimmista ennalta arvaamattomista tapahtumista. Komissio katsoo, etteivät tällaiset riskit vähäisiä vahinkoja aiheuttaessaan voi oikeuttaa korvaukseen, koska muussa tapauksessa olisi katsottava, että taloudelliset toimijat voivat vaatia tällaista korvausta aina kärsittyään jonkin ennalta arvaamattoman tapahtuman seurauksista. Tämän yleislinjan mukaisesti komissio esimerkiksi katsoo, että maatalousalalla menetysten määrän on oltava vähintään 30 prosenttia (epäsuotuisilla alueilla 20 prosenttia), jotta tuki voitaisiin perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan perusteella katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi.

| (72) | Sen vuoksi sosiaaliturvamaksujen keventämistä ja maa-alueen käyttömaksuista vapauttamista koskevia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on korvata vain 2,7 prosentin liikevaihdon aleneminen, ei voida periaatteessa pitää perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan perusteella yhteismarkkinoille soveltuvina. Mainitut tukitoimenpiteet eivät myöskään vastaa mitään vuoden 1997 suuntaviivoissa säädettyjä poikkeuksia. Sen vuoksi niiden on periaatteessa katsottava olevan yhteismarkkinoille soveltumattomia. |
| --- | --- |

(72)

Sen vuoksi sosiaaliturvamaksujen keventämistä ja maa-alueen käyttömaksuista vapauttamista koskevia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on korvata vain 2,7 prosentin liikevaihdon aleneminen, ei voida periaatteessa pitää perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan perusteella yhteismarkkinoille soveltuvina. Mainitut tukitoimenpiteet eivät myöskään vastaa mitään vuoden 1997 suuntaviivoissa säädettyjä poikkeuksia. Sen vuoksi niiden on periaatteessa katsottava olevan yhteismarkkinoille soveltumattomia.

| (73) | Komissio toteaa kuitenkin, että Atlantin rannikon Finistèrestä Girondeen ulottuvien departementtien vesiviljelijöihin sovellettujen toimenpiteiden tavoitteena on ollut korvata suoraan toiseen vuoden 1999 joulukuun tapahtumista, eli säiliöalus Erikan haaksirikkoon, liittyvä vahinko. Näitä toimenpiteitä voidaan sen vuoksi arvioida kokonaisvaltaisesti yhdessä mainittujen tapahtumien johdosta myönnettyjen muiden tukien kanssa. Kysymys on tuista, joita koskevan myönteisen kantansa niiden soveltuvuudesta yhteismarkkinoille komissio on jo ilmoittanut 11 päivänä joulukuuta 2001 päivätyssä kirjeessään (maataloudelle aiheutuneita vahinkoja koskevan järjestelmän täytäntöönpano, tuki laitteiden ja kantojen uusimiseen sekä IOPC-rahaston maksettaviksi kuuluvien korvausten ennakot) tai tuista, joita koskevan myönteisen kantansa komissio tuo julki tässä päätöksessä (sosiaaliturvamaksujen keventäminen vuoden 2000 ensimmäisen vuosineljänneksen osalta ja rahoituskulujen keventäminen, ks. B jakso). |
| --- | --- |

(73)

Komissio toteaa kuitenkin, että Atlantin rannikon Finistèrestä Girondeen ulottuvien departementtien vesiviljelijöihin sovellettujen toimenpiteiden tavoitteena on ollut korvata suoraan toiseen vuoden 1999 joulukuun tapahtumista, eli säiliöalus Erikan haaksirikkoon, liittyvä vahinko. Näitä toimenpiteitä voidaan sen vuoksi arvioida kokonaisvaltaisesti yhdessä mainittujen tapahtumien johdosta myönnettyjen muiden tukien kanssa. Kysymys on tuista, joita koskevan myönteisen kantansa niiden soveltuvuudesta yhteismarkkinoille komissio on jo ilmoittanut 11 päivänä joulukuuta 2001 päivätyssä kirjeessään (maataloudelle aiheutuneita vahinkoja koskevan järjestelmän täytäntöönpano, tuki laitteiden ja kantojen uusimiseen sekä IOPC-rahaston maksettaviksi kuuluvien korvausten ennakot) tai tuista, joita koskevan myönteisen kantansa komissio tuo julki tässä päätöksessä (sosiaaliturvamaksujen keventäminen vuoden 2000 ensimmäisen vuosineljänneksen osalta ja rahoituskulujen keventäminen, ks. B jakso).

| (74) | Koska nämä tuet on jo todettu tai todetaan perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan perusteella yhteismarkkinoille soveltuviksi, 2,5:tä prosenttia liikevaihdosta vastaava lisäkorvausmäärä on sisällytettävä vesiviljelijöiden saamaan kokonaistukeen (tämä 2,5 prosentin määrä, joka vastaa 7,16 miljoonaa euroa 281 miljoonasta eurosta, on laskettu kansallisella tasolla; samaa prosenttilukua voidaan käyttää keskiarvona kullekin yritykselle). Koska määrä on suhteellisen vähäinen ja koska muut tuet eivät kokonaan korvanneet kärsittyjä vahinkoja, riskiä liian suurten korvausten maksamisesta ei ole. |
| --- | --- |

(74)

Koska nämä tuet on jo todettu tai todetaan perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan perusteella yhteismarkkinoille soveltuviksi, 2,5:tä prosenttia liikevaihdosta vastaava lisäkorvausmäärä on sisällytettävä vesiviljelijöiden saamaan kokonaistukeen (tämä 2,5 prosentin määrä, joka vastaa 7,16 miljoonaa euroa 281 miljoonasta eurosta, on laskettu kansallisella tasolla; samaa prosenttilukua voidaan käyttää keskiarvona kullekin yritykselle). Koska määrä on suhteellisen vähäinen ja koska muut tuet eivät kokonaan korvanneet kärsittyjä vahinkoja, riskiä liian suurten korvausten maksamisesta ei ole.

| (75) | Menetysten arvioinnin ja niiden korvaamiseen tarkoitettujen tukien myöntämisen olisi pitänyt tapahtua yksittäisten yritysten tasolla, jotta olisi voitu tarkistaa, olivatko kunkin yrityksen kärsimät vahingot, joihin oli lisätty simpukoiden maineen huonontumisesta aiheutunut 2,7 prosentin suuruiseksi arvioitu liikevaihdon menetys, määrältään huomattavia. Ranskan soveltama menettely ei tätä vastaa, koska se kohdistuu kaikkiin kyseisen alueen (Atlantin rannikon Finistèrestä Girondeen ulottuvat departementit) tuottajiin. Komissio voi kuitenkin tässä tapauksessa katsoa, että käytetty menettely voidaan hyväksyä ja että sen käyttö on ollut hallinnollisista syistä järkevää, kun otetaan huomioon tapahtuma-alueen laajuus ja vahinkoa kärsineiden yritysten suuri lukumäärä. |
| --- | --- |

(75)

Menetysten arvioinnin ja niiden korvaamiseen tarkoitettujen tukien myöntämisen olisi pitänyt tapahtua yksittäisten yritysten tasolla, jotta olisi voitu tarkistaa, olivatko kunkin yrityksen kärsimät vahingot, joihin oli lisätty simpukoiden maineen huonontumisesta aiheutunut 2,7 prosentin suuruiseksi arvioitu liikevaihdon menetys, määrältään huomattavia. Ranskan soveltama menettely ei tätä vastaa, koska se kohdistuu kaikkiin kyseisen alueen (Atlantin rannikon Finistèrestä Girondeen ulottuvat departementit) tuottajiin. Komissio voi kuitenkin tässä tapauksessa katsoa, että käytetty menettely voidaan hyväksyä ja että sen käyttö on ollut hallinnollisista syistä järkevää, kun otetaan huomioon tapahtuma-alueen laajuus ja vahinkoa kärsineiden yritysten suuri lukumäärä.

| (76) | Edellä olevasta seuraa, että maa-alueen käyttömaksusta vapauttamista ja sosiaaliturvamaksujen keventämistä koskevia toimenpiteitä ei voida katsoa perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan perusteella yhteismarkkinoille soveltuviksi silloin, kun niitä on sovellettu kyseessä olevista tapahtumista kärsineiden departementtien ulkopuolella sijaitseviin vesiviljely-yrityksiin. Näitä samoja toimenpiteitä voidaan sitä vastoin pitää yhteismarkkinoille soveltuvina silloin, kun niitä on sovellettu Atlantin rannikon Finistèrestä Girondeen ulottuvien departementtien yrityksiin. |
| --- | --- |

(76)

Edellä olevasta seuraa, että maa-alueen käyttömaksusta vapauttamista ja sosiaaliturvamaksujen keventämistä koskevia toimenpiteitä ei voida katsoa perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan perusteella yhteismarkkinoille soveltuviksi silloin, kun niitä on sovellettu kyseessä olevista tapahtumista kärsineiden departementtien ulkopuolella sijaitseviin vesiviljely-yrityksiin. Näitä samoja toimenpiteitä voidaan sitä vastoin pitää yhteismarkkinoille soveltuvina silloin, kun niitä on sovellettu Atlantin rannikon Finistèrestä Girondeen ulottuvien departementtien yrityksiin.

2.   Kalastajat

| (77) | Kalastajia koskevan sosiaaliturvamaksujen yleisen keventämisen tavoitteena on Ranskan mukaan ollut korvata kalastustuotteiden markkinoiden lamaantuminen. Keventäminen koski 15 päivän huhtikuuta ja 15 päivän lokakuuta 2000 välistä aikaa. |
| --- | --- |

(77)

Kalastajia koskevan sosiaaliturvamaksujen yleisen keventämisen tavoitteena on Ranskan mukaan ollut korvata kalastustuotteiden markkinoiden lamaantuminen. Keventäminen koski 15 päivän huhtikuuta ja 15 päivän lokakuuta 2000 välistä aikaa.

| (78) | Ranskan toimittamat tiedot eivät olleet vakuuttaneet komissiota, erityisesti OFIMER:ltä saatujen muiden tietojen vuoksi (tämän julkisoikeudellisen laitoksen Internet-sivustossa olevat tiedot (4)), ja siksi komissio oli päättänyt aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn. |
| --- | --- |

(78)

Ranskan toimittamat tiedot eivät olleet vakuuttaneet komissiota, erityisesti OFIMER:ltä saatujen muiden tietojen vuoksi (tämän julkisoikeudellisen laitoksen Internet-sivustossa olevat tiedot (4)), ja siksi komissio oli päättänyt aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn.

| (79) | Ranska ilmoitti 5 päivänä maaliskuuta 2002 päivätyssä muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskeneessa vastauskirjeessään, että sen 5 päivänä huhtikuuta 2001 päivätyssä kirjeessä toimittamat tiedot olivat kyseessä olevaa aikaa koskevia lopullisia tietoja; Ranskan mukaan komission ei olisi pitänyt tukeutua OFIMER:n Internet-sivustosta löytyneisiin tietoihin. |
| --- | --- |

(79)

Ranska ilmoitti 5 päivänä maaliskuuta 2002 päivätyssä muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskeneessa vastauskirjeessään, että sen 5 päivänä huhtikuuta 2001 päivätyssä kirjeessä toimittamat tiedot olivat kyseessä olevaa aikaa koskevia lopullisia tietoja; Ranskan mukaan komission ei olisi pitänyt tukeutua OFIMER:n Internet-sivustosta löytyneisiin tietoihin.

| (80) | Komissio hylkää tämän perustelun. OFIMER on julkisoikeudellinen laitos, joka toimii maa- ja kalatalousministeriön alaisuudessa ja jonka yksi tehtävä on, niin kuin sen Internet-sivustossa olevassa esittelyssä todetaan, seurata päivittäin meren tuotteiden ja vesiviljelytuotteiden markkinoiden kehitystä. Sitä varten sillä on taloudellinen seurantakeskus. Huutokauppojen välinen verkko kerää tiedot kaikista Ranskan huutokaupoista voidakseen toimittaa niistä yhteenvedot alan toimijoille. Komissio oli kiinnostunut nimenomaan tällaisista yhteenvetotiedoista, koska se saattoi niiden avulla asettaa Ranskan toimittamat osittaiset tiedot niitä koskevaan yleiseen kontekstiin kyseessä olevan tuen arvioimiseksi. |
| --- | --- |

(80)

Komissio hylkää tämän perustelun. OFIMER on julkisoikeudellinen laitos, joka toimii maa- ja kalatalousministeriön alaisuudessa ja jonka yksi tehtävä on, niin kuin sen Internet-sivustossa olevassa esittelyssä todetaan, seurata päivittäin meren tuotteiden ja vesiviljelytuotteiden markkinoiden kehitystä. Sitä varten sillä on taloudellinen seurantakeskus. Huutokauppojen välinen verkko kerää tiedot kaikista Ranskan huutokaupoista voidakseen toimittaa niistä yhteenvedot alan toimijoille. Komissio oli kiinnostunut nimenomaan tällaisista yhteenvetotiedoista, koska se saattoi niiden avulla asettaa Ranskan toimittamat osittaiset tiedot niitä koskevaan yleiseen kontekstiin kyseessä olevan tuen arvioimiseksi.

| (81) | Komissio katsoo, ettei OFIMER:n tietojen ja jonkin aikaa myöhemmin vahvistettujen lopullisten tietojen välillä ole merkittäviä eroja. OFIMER:n taloudellisen seurantakeskuksen tietojenkeruussa käyttämät menetelmät on kuvattu laitoksen vuosikertomuksissa (5). Huutokauppojen välisen verkon ansiosta OFIMER pystyy tarjoamaan paikallisille toimijoille (huutokaupat, tuottajajärjestöt, kalakauppiaat) päivittäistiedotteen ja viikkotiedotteen, jotka sisältävät tiedot pääasiallisten huutokauppojen ja parhaiten tarjontaa edustavien lajien määristä ja hinnoista Ranskassa. Lisäksi jokaisen kuukauden alussa julkaistava laajennettu tiedote sisältää edustavimpien huutokauppojen ja pääasiallisten lajien myyntitiedot vuoden alusta lähtien, ja jokaisen vuosineljänneksen alussa laaditaan myyntitietoja koskeva yhteenvetokatsaus, joka julkistetaan laitoksen Internet-sivustossa. Tietojenkeruutapa osoittaa OFIMER:n tietojen olevan luotettavia. Ei ole mitään konkreettisia todisteita siitä, että nämä tiedot olisivat harhaanjohtavia. Komissio ei myöskään ole löytänyt muualta sivustosta käyttämiänsä tietoja koskevia oikaisuja tai niihin nähden ristiriitaisia tietoja; jos näin olisi tapahtunut, ne olisi luonnollisesti otettu huomioon. Lisäksi se, että OFIMER, julkisoikeudellinen laitos, on Internet-sivustonsa välityksellä julkistanut tiedot, tekee niistä luonteeltaan virallisia. Ei ole mitään syytä epäillä niiden luotettavuutta. |
| --- | --- |

(81)

Komissio katsoo, ettei OFIMER:n tietojen ja jonkin aikaa myöhemmin vahvistettujen lopullisten tietojen välillä ole merkittäviä eroja. OFIMER:n taloudellisen seurantakeskuksen tietojenkeruussa käyttämät menetelmät on kuvattu laitoksen vuosikertomuksissa (5). Huutokauppojen välisen verkon ansiosta OFIMER pystyy tarjoamaan paikallisille toimijoille (huutokaupat, tuottajajärjestöt, kalakauppiaat) päivittäistiedotteen ja viikkotiedotteen, jotka sisältävät tiedot pääasiallisten huutokauppojen ja parhaiten tarjontaa edustavien lajien määristä ja hinnoista Ranskassa. Lisäksi jokaisen kuukauden alussa julkaistava laajennettu tiedote sisältää edustavimpien huutokauppojen ja pääasiallisten lajien myyntitiedot vuoden alusta lähtien, ja jokaisen vuosineljänneksen alussa laaditaan myyntitietoja koskeva yhteenvetokatsaus, joka julkistetaan laitoksen Internet-sivustossa. Tietojenkeruutapa osoittaa OFIMER:n tietojen olevan luotettavia. Ei ole mitään konkreettisia todisteita siitä, että nämä tiedot olisivat harhaanjohtavia. Komissio ei myöskään ole löytänyt muualta sivustosta käyttämiänsä tietoja koskevia oikaisuja tai niihin nähden ristiriitaisia tietoja; jos näin olisi tapahtunut, ne olisi luonnollisesti otettu huomioon. Lisäksi se, että OFIMER, julkisoikeudellinen laitos, on Internet-sivustonsa välityksellä julkistanut tiedot, tekee niistä luonteeltaan virallisia. Ei ole mitään syytä epäillä niiden luotettavuutta.

| (82) | Ranskan virallisesti joko ennen tutkintamenettelyn aloittamista tai 5 päivänä maaliskuuta 2002 päivätyssä tutkintamenettelyn aloittamista koskeneessa kirjeessään toimittamat vähäiset tiedot olivat liian puutteellisia, jotta komissio olisi voinut arvioida asianmukaisella tavalla kalastustuotteiden markkinoita kyseessä olevana aikana. Sen oli etsittävä arviointia varten muita tietoja. Komissio on pahoillaan siitä, ettei Ranska toimittanut sille suoraan näitä tietoja tai muita niiden kaltaisia virallisia tietoja. |
| --- | --- |

(82)

Ranskan virallisesti joko ennen tutkintamenettelyn aloittamista tai 5 päivänä maaliskuuta 2002 päivätyssä tutkintamenettelyn aloittamista koskeneessa kirjeessään toimittamat vähäiset tiedot olivat liian puutteellisia, jotta komissio olisi voinut arvioida asianmukaisella tavalla kalastustuotteiden markkinoita kyseessä olevana aikana. Sen oli etsittävä arviointia varten muita tietoja. Komissio on pahoillaan siitä, ettei Ranska toimittanut sille suoraan näitä tietoja tai muita niiden kaltaisia virallisia tietoja.

| (83) | Sen vuoksi on syytä tutkia erilaiset käytettävissä olevat tiedot, jotta voitaisiin määritellä, minkälainen kalastustuotteiden markkinatilanne tarkkaan ottaen oli vuoden 2000 ensimmäisellä vuosipuoliskolla. |
| --- | --- |

(83)

Sen vuoksi on syytä tutkia erilaiset käytettävissä olevat tiedot, jotta voitaisiin määritellä, minkälainen kalastustuotteiden markkinatilanne tarkkaan ottaen oli vuoden 2000 ensimmäisellä vuosipuoliskolla.

| (84) | Ranskan 6 päivänä huhtikuuta 2001 päivätyssä kirjeessä ei ollut toimituksia koskevia numerotietoja. Siinä todettiin ainoastaan, että tosiasiallisesti myydyt määrät ja niiden arvo ovat sekä komission käyttämiä lukuja että vuoden 1999 lukuja alhaisempia. Komissiolla oli jo tuolloin tiedossaan vuoden 2000 tammi–huhtikuun suhdannekatsauksessa esitetyt luvut, jotka OFIMER:n hallintoneuvosto oli tutkinut istunnossaan 24 päivänä toukokuuta 2000, ja se oli viitannut niihin 15 päivänä tammikuuta 2001 päivätyssä ja Ranskalle osoitetussa lisätietopyynnössä (se oli lainannut suhdannekatsauksesta otteen, jonka mukaan vuoden ensimmäisten neljän kuukauden aikana puretut määrät olivat pysyneet ennallaan vuoden 1999 samaan ajanjaksoon verrattuina ja huutokauppamyynnin arvo oli kasvanut 3 prosenttia edellisvuoteen verrattuna). |
| --- | --- |

(84)

Ranskan 6 päivänä huhtikuuta 2001 päivätyssä kirjeessä ei ollut toimituksia koskevia numerotietoja. Siinä todettiin ainoastaan, että tosiasiallisesti myydyt määrät ja niiden arvo ovat sekä komission käyttämiä lukuja että vuoden 1999 lukuja alhaisempia. Komissiolla oli jo tuolloin tiedossaan vuoden 2000 tammi–huhtikuun suhdannekatsauksessa esitetyt luvut, jotka OFIMER:n hallintoneuvosto oli tutkinut istunnossaan 24 päivänä toukokuuta 2000, ja se oli viitannut niihin 15 päivänä tammikuuta 2001 päivätyssä ja Ranskalle osoitetussa lisätietopyynnössä (se oli lainannut suhdannekatsauksesta otteen, jonka mukaan vuoden ensimmäisten neljän kuukauden aikana puretut määrät olivat pysyneet ennallaan vuoden 1999 samaan ajanjaksoon verrattuina ja huutokauppamyynnin arvo oli kasvanut 3 prosenttia edellisvuoteen verrattuna).

| (85) | Ranskan 5 päivänä maaliskuuta 2002 päivätyssä kirjeessä todetaan sitä vastoin, että Ranskan pääasiallisten huutokauppojen vuoden 2000 ensimmäisten kuuden kuukauden aikana puretut yhteismäärät ovat pysyneet muuttumattomina vuoden 1999 samaan ajanjaksoon verrattuina, vaikka toisinaan onkin ollut todettavissa lyhyellä aikavälillä huomattavaa laskua, joka ilmeisesti vastaa tiedotusvälineiden voimakkaimman uutisoinnin vaiheita. Se vastaa edellä mainittua suhdannekatsausta ja OFIMER:n 16 päivänä helmikuuta 2001 päivättyä Flash Eco -katsausta, johon komissio oli viitannut muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskeneessa päätöksessään (ja joka sisälsi tietoja, joiden avulla oli mahdollista verrata vuosien 2000 ja 1999 tuotantolukuja ja jossa todettiin, että vuoden 2000 tulokset osoittavat myynnin määrän pysyneen ennallaan vuoteen 1999 verrattuna). |
| --- | --- |

(85)

Ranskan 5 päivänä maaliskuuta 2002 päivätyssä kirjeessä todetaan sitä vastoin, että Ranskan pääasiallisten huutokauppojen vuoden 2000 ensimmäisten kuuden kuukauden aikana puretut yhteismäärät ovat pysyneet muuttumattomina vuoden 1999 samaan ajanjaksoon verrattuina, vaikka toisinaan onkin ollut todettavissa lyhyellä aikavälillä huomattavaa laskua, joka ilmeisesti vastaa tiedotusvälineiden voimakkaimman uutisoinnin vaiheita. Se vastaa edellä mainittua suhdannekatsausta ja OFIMER:n 16 päivänä helmikuuta 2001 päivättyä Flash Eco -katsausta, johon komissio oli viitannut muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskeneessa päätöksessään (ja joka sisälsi tietoja, joiden avulla oli mahdollista verrata vuosien 2000 ja 1999 tuotantolukuja ja jossa todettiin, että vuoden 2000 tulokset osoittavat myynnin määrän pysyneen ennallaan vuoteen 1999 verrattuna).

| (86) | Komissio toteaa sen vuoksi, että toimitukset ovat pysyneet ennallaan vuonna 2000 ja myös sen ensimmäisellä vuosipuoliskolla. Käytettävissä olevien tietojen valossa ei voida todeta, että toimitukset olisivat vähentyneet siinä vaiheessa, jossa asia oli eniten esillä tiedotusvälineissä. Toimitusten vähentyminen johtuu sitä paitsi todennäköisimmin muista syistä, ennen kaikkea huonosta säästä. On hyvin tavallista, että suuri osa kalastusaluksista pysyy satamassa melko pitkään (viikosta kahteen tai enemmänkin), jos huono sää jatkuu. Esitetyn kaltaisella tiedotusvälineiden aikaan saamalla kohulla ei ole suoraa vaikutusta toimituksiin, sillä se ei estä kalastajia lähtemästä merelle. Sen vaikutukset tuntuvat vasta seuraavalla portaalla, hinnoissa ja markkinoilta vedettyjen tuotteiden määrissä. |
| --- | --- |

(86)

Komissio toteaa sen vuoksi, että toimitukset ovat pysyneet ennallaan vuonna 2000 ja myös sen ensimmäisellä vuosipuoliskolla. Käytettävissä olevien tietojen valossa ei voida todeta, että toimitukset olisivat vähentyneet siinä vaiheessa, jossa asia oli eniten esillä tiedotusvälineissä. Toimitusten vähentyminen johtuu sitä paitsi todennäköisimmin muista syistä, ennen kaikkea huonosta säästä. On hyvin tavallista, että suuri osa kalastusaluksista pysyy satamassa melko pitkään (viikosta kahteen tai enemmänkin), jos huono sää jatkuu. Esitetyn kaltaisella tiedotusvälineiden aikaan saamalla kohulla ei ole suoraa vaikutusta toimituksiin, sillä se ei estä kalastajia lähtemästä merelle. Sen vaikutukset tuntuvat vasta seuraavalla portaalla, hinnoissa ja markkinoilta vedettyjen tuotteiden määrissä.

| (87) | Ranskan 6 päivänä huhtikuuta 2001 päivätyn kirjeen mukaan markkinoilta vedetyt määrät olivat vuoden 2000 ensimmäisinä kuukausina huomattavasti suuremmat kuin vuoden 1999 vastaavina kuukausina; kasvua oli 25 prosenttia tammi–huhtikuusta 1999 tammi– huhtikuuhun 2000, 35 prosenttia tammi–maaliskuusta 1999 tammi–maaliskuuhun 2000, 92 prosenttia tammikuusta 1999 tammikuuhun 2000 ja 57 prosenttia helmikuusta 1999 helmikuuhun 2000. Nämä luvut esitetään myös 5 päivänä maaliskuuta 2002 päivätyssä kirjeessä, jossa todetaan lisäksi, että tammi–toukokuussa markkinoilta vedetyt määrät kasvoivat 32 prosenttia ja tammi–kesäkuussa 28 prosenttia. Kirjeessä todetaan myös, että markkinoilta vedetyt määrät ovat kasvaneet erittäin rajusti joidenkin lajien, kuten keisarihummerin (175 prosenttia), merikrotin (161 prosenttia) ja hämähäkkiravun (400 prosenttia) osalta, koska niiden alttiudesta hiilivetyjäämille (6) kohistiin tiedotusvälineissä eniten. |
| --- | --- |

(87)

Ranskan 6 päivänä huhtikuuta 2001 päivätyn kirjeen mukaan markkinoilta vedetyt määrät olivat vuoden 2000 ensimmäisinä kuukausina huomattavasti suuremmat kuin vuoden 1999 vastaavina kuukausina; kasvua oli 25 prosenttia tammi–huhtikuusta 1999 tammi– huhtikuuhun 2000, 35 prosenttia tammi–maaliskuusta 1999 tammi–maaliskuuhun 2000, 92 prosenttia tammikuusta 1999 tammikuuhun 2000 ja 57 prosenttia helmikuusta 1999 helmikuuhun 2000. Nämä luvut esitetään myös 5 päivänä maaliskuuta 2002 päivätyssä kirjeessä, jossa todetaan lisäksi, että tammi–toukokuussa markkinoilta vedetyt määrät kasvoivat 32 prosenttia ja tammi–kesäkuussa 28 prosenttia. Kirjeessä todetaan myös, että markkinoilta vedetyt määrät ovat kasvaneet erittäin rajusti joidenkin lajien, kuten keisarihummerin (175 prosenttia), merikrotin (161 prosenttia) ja hämähäkkiravun (400 prosenttia) osalta, koska niiden alttiudesta hiilivetyjäämille (6) kohistiin tiedotusvälineissä eniten.

| (88) | Nämä tiedot ovat puutteellisia, eikä niiden perusteella voi saada luotettavaa kokonaiskuvaa markkinoilta vedetyistä määristä. Niissähän ei kerrota markkinoilta tosiasiallisesti vedettyjä määriä; määrän kaksin- tai kolminkertaistumisen vaikutukset saattavat olla olemattomia, jos viitemääränä käytetty edeltävän vuoden markkinoilta vedetty määrä on ollut hyvin vähäinen. Niissä ei myöskään täsmennetä, kuinka suuri on markkinoilta vedettyjen määrien prosenttiosuus puretuista määristä. Eikä niistä käy myöskään ilmi, koskiko markkinoilta vedettyjen määrien lisääntyminen tammikuussa lajeja, joiden hiilivetyalttiudesta kohistiin tiedotusvälineissä eniten. Komissio tarkastelee seuraavassa Ranskan mainitsemien kolmen lajin, keisarihummerin, merikrotin ja hämähäkkiravun, tilannetta erikseen. |
| --- | --- |

(88)

Nämä tiedot ovat puutteellisia, eikä niiden perusteella voi saada luotettavaa kokonaiskuvaa markkinoilta vedetyistä määristä. Niissähän ei kerrota markkinoilta tosiasiallisesti vedettyjä määriä; määrän kaksin- tai kolminkertaistumisen vaikutukset saattavat olla olemattomia, jos viitemääränä käytetty edeltävän vuoden markkinoilta vedetty määrä on ollut hyvin vähäinen. Niissä ei myöskään täsmennetä, kuinka suuri on markkinoilta vedettyjen määrien prosenttiosuus puretuista määristä. Eikä niistä käy myöskään ilmi, koskiko markkinoilta vedettyjen määrien lisääntyminen tammikuussa lajeja, joiden hiilivetyalttiudesta kohistiin tiedotusvälineissä eniten. Komissio tarkastelee seuraavassa Ranskan mainitsemien kolmen lajin, keisarihummerin, merikrotin ja hämähäkkiravun, tilannetta erikseen.

| (89) | Keisarihummerin tärkein tuotantokausi ulottuu OFIMER:n tekemän selvityksen (7) mukaan huhtikuun puolivälistä elokuuhun. Markkinoilta saatetaan kausiluonteisesti vetää huomattavia määriä. Selvityksessä mainitaan vuoden 2001 touko- ja kesäkuun epätavallisen suuret markkinoilta vedetyt määrät, jotka johtuivat elävien keisarihummereiden huomattavan suurista toimituksista ajankohtana, joka ei ollut suotuisa tuotteen markkinoimiselle. Kalastustuotteiden yhteisen markkinajärjestelyn sääntöjen soveltamista (yhteisestä kalastus- ja vesiviljelytuotealan markkinajärjestelystä 17 päivänä 1992 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 3759/92 (8), jota sovellettiin kyseessä olevien tapahtumien ajankohtana) koskevan selvityksen yhteydessä komissiolle to imitettujen tietojen mukaan keisarihummerin markkinoilta vedetyt määrät vuoden 2000 ensimmäisten kuuden kuukauden ajalta olivat tammikuussa 21 kilogrammaa, helmikuussa 5 kilogrammaa, maaliskuussa 2 kilogrammaa, huhtikuussa 103 kilogrammaa, toukokuussa 1 364 kilogrammaa ja kesäkuussa 2 007 kilogrammaa. Tämän äyriäisen osalta ei siis ole mitään selkeitä ja tarkkoja tietoja, joiden perusteella voitaisiin sanoa öljyvahingon tiedotusvälineissä käsittelyn aiheuttaneen huomattavien keisarihummerimäärien markkinoilta vetämisen, koska tiedotusvälineiden vaikutuksen voidaan katsoa olleen suurimmillaan heti tapahtumaa seuranneina viikkoina. |
| --- | --- |

(89)

Keisarihummerin tärkein tuotantokausi ulottuu OFIMER:n tekemän selvityksen (7) mukaan huhtikuun puolivälistä elokuuhun. Markkinoilta saatetaan kausiluonteisesti vetää huomattavia määriä. Selvityksessä mainitaan vuoden 2001 touko- ja kesäkuun epätavallisen suuret markkinoilta vedetyt määrät, jotka johtuivat elävien keisarihummereiden huomattavan suurista toimituksista ajankohtana, joka ei ollut suotuisa tuotteen markkinoimiselle. Kalastustuotteiden yhteisen markkinajärjestelyn sääntöjen soveltamista (yhteisestä kalastus- ja vesiviljelytuotealan markkinajärjestelystä 17 päivänä 1992 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 3759/92 (8), jota sovellettiin kyseessä olevien tapahtumien ajankohtana) koskevan selvityksen yhteydessä komissiolle to imitettujen tietojen mukaan keisarihummerin markkinoilta vedetyt määrät vuoden 2000 ensimmäisten kuuden kuukauden ajalta olivat tammikuussa 21 kilogrammaa, helmikuussa 5 kilogrammaa, maaliskuussa 2 kilogrammaa, huhtikuussa 103 kilogrammaa, toukokuussa 1 364 kilogrammaa ja kesäkuussa 2 007 kilogrammaa. Tämän äyriäisen osalta ei siis ole mitään selkeitä ja tarkkoja tietoja, joiden perusteella voitaisiin sanoa öljyvahingon tiedotusvälineissä käsittelyn aiheuttaneen huomattavien keisarihummerimäärien markkinoilta vetämisen, koska tiedotusvälineiden vaikutuksen voidaan katsoa olleen suurimmillaan heti tapahtumaa seuranneina viikkoina.

| (90) | Merikrottia vedettiin markkinoilta 454 kilogrammaa tammikuussa 2000, kun vastaava luku tammikuussa 1999 oli ollut 84 kilogrammaa, joten lisäys on huomattava. Helmikuussa 2000 markkinoilta vedettiin kuitenkin vain 59 kilogrammaa, kun vastaava luku vuoden 1999 helmikuussa oli ollut 221 kilogrammaa, ja maaliskuussa 2000 vedettiin 39 kilogrammaa, kun vastaava luku maaliskuussa 1999 oli ollut 148 kilogrammaa; myös kolmen seuraavan kuukauden aikana markkinoilta vedetyt määrät olivat vuonna 1999 korkeampia (278 kilogrammaa) kuin vuonna 2000 (241 kilogrammaa). Tilanne vaikuttaa siis hyvin ristiriitaiselta, eikä komissio voi sen perusteella vetää sellaista johtopäätöstä, että markkinoilta vedetyt määrät olisivat öljyvahingon vuoksi kasvaneet. |
| --- | --- |

(90)

Merikrottia vedettiin markkinoilta 454 kilogrammaa tammikuussa 2000, kun vastaava luku tammikuussa 1999 oli ollut 84 kilogrammaa, joten lisäys on huomattava. Helmikuussa 2000 markkinoilta vedettiin kuitenkin vain 59 kilogrammaa, kun vastaava luku vuoden 1999 helmikuussa oli ollut 221 kilogrammaa, ja maaliskuussa 2000 vedettiin 39 kilogrammaa, kun vastaava luku maaliskuussa 1999 oli ollut 148 kilogrammaa; myös kolmen seuraavan kuukauden aikana markkinoilta vedetyt määrät olivat vuonna 1999 korkeampia (278 kilogrammaa) kuin vuonna 2000 (241 kilogrammaa). Tilanne vaikuttaa siis hyvin ristiriitaiselta, eikä komissio voi sen perusteella vetää sellaista johtopäätöstä, että markkinoilta vedetyt määrät olisivat öljyvahingon vuoksi kasvaneet.

| (91) | Ranskan mainitseman kolmannen lajin, hämähäkkiravun, osalta komissiolla ei ole käytettävissään markkinoilta vedettyjä määriä koskevia tietoja (9). Komissiolle toimitettuja taskurapua koskevia tietoja voidaan kuitenkin käyttää vertailuaineistona, koska sen kaupan pitämistä ja markkinoita koskevat tekijät ovat samankaltaisia. Taskuravun markkinoilta vedetyt määrät kasvoivat vuoden 2000 ensimmäisinä kuukausina vuoteen 1999 verrattuna, mutta absoluuttisina lukuina ilmaistuina määrät olivat vähäisiä: ne kasvoivat tammikuussa 19 kilogrammasta 47 kilogrammaan, helmikuussa 3 kilogrammasta 35 kilogrammaan, maaliskuussa 7 kilogrammasta 31 kilogrammaan, jäivät huhtikuussa nollaan, kasvoivat toukokuussa 31 kilogrammasta 164 kilogrammaan ja kesäkuussa 501 kilogrammasta 521 kilogrammaan. Kuluttajat eivät siis ole hylänneet taskurapua varsinkaan vuoden 2000 ensimmäisten kuukausien aikana, eikä mikään kerro, että he olisivat hylänneet kyseisenä aikana hämähäkkirapuakaan. |
| --- | --- |

(91)

Ranskan mainitseman kolmannen lajin, hämähäkkiravun, osalta komissiolla ei ole käytettävissään markkinoilta vedettyjä määriä koskevia tietoja (9). Komissiolle toimitettuja taskurapua koskevia tietoja voidaan kuitenkin käyttää vertailuaineistona, koska sen kaupan pitämistä ja markkinoita koskevat tekijät ovat samankaltaisia. Taskuravun markkinoilta vedetyt määrät kasvoivat vuoden 2000 ensimmäisinä kuukausina vuoteen 1999 verrattuna, mutta absoluuttisina lukuina ilmaistuina määrät olivat vähäisiä: ne kasvoivat tammikuussa 19 kilogrammasta 47 kilogrammaan, helmikuussa 3 kilogrammasta 35 kilogrammaan, maaliskuussa 7 kilogrammasta 31 kilogrammaan, jäivät huhtikuussa nollaan, kasvoivat toukokuussa 31 kilogrammasta 164 kilogrammaan ja kesäkuussa 501 kilogrammasta 521 kilogrammaan. Kuluttajat eivät siis ole hylänneet taskurapua varsinkaan vuoden 2000 ensimmäisten kuukausien aikana, eikä mikään kerro, että he olisivat hylänneet kyseisenä aikana hämähäkkirapuakaan.

| (92) | Vaikka markkinoilta vedetyt määrät kasvoivatkin vuoden 2000 tammikuussa 92 prosenttia vuoden 1999 tammikuuhun verrattuina ja 28 prosenttia vuoden ensimmäisten kuuden kuukauden osalta, määrät olivat absoluuttisina lukuina varsin vähäisiä. Ei myöskään ole mitään näyttöä siitä, että kasvu olisi yhdistettävissä öljyvahingon käsittelyyn julkisuudessa. Jos tarkastellaan komissiolle toimitettuja tietoja edelleen, havaitaan, että tammikuussa 2000 todetut huomattavan suuret markkinoilta vedetyt määrät koskevat sellaisia lajeja kuin punahai (kasvua 11 423 kilogrammasta 16 362 kilogrammaan), seiti (kasvua 120 kilogrammasta 3 727 kilogrammaan) tai punakampela (kasvua 51 kilogrammasta 1 789 kilogrammaan), kaikki lajeja, joiden kohdalla yhteys markkinoilta vedettyjen määrien kasvun ja öljyvahingon tiedotusvälineissä käsittelyn välillä on heikko tai olematon johtuen niiden markkinoiden luonteesta. OFIMER:n vuoden 2000 tammi–huhtikuun suhdannekatsauksen mukaan markkinoilta vedetyt määrät olivat vähemmän kuin 1,5 prosenttia puretuista määristä pääasiallisten lajien osalta. Katsauksessa mainitaan yksittäisiä markkinoilta vedettyjä meriahvenen, sardellin ja hämähäkkiravun määriä. |
| --- | --- |

(92)

Vaikka markkinoilta vedetyt määrät kasvoivatkin vuoden 2000 tammikuussa 92 prosenttia vuoden 1999 tammikuuhun verrattuina ja 28 prosenttia vuoden ensimmäisten kuuden kuukauden osalta, määrät olivat absoluuttisina lukuina varsin vähäisiä. Ei myöskään ole mitään näyttöä siitä, että kasvu olisi yhdistettävissä öljyvahingon käsittelyyn julkisuudessa. Jos tarkastellaan komissiolle toimitettuja tietoja edelleen, havaitaan, että tammikuussa 2000 todetut huomattavan suuret markkinoilta vedetyt määrät koskevat sellaisia lajeja kuin punahai (kasvua 11 423 kilogrammasta 16 362 kilogrammaan), seiti (kasvua 120 kilogrammasta 3 727 kilogrammaan) tai punakampela (kasvua 51 kilogrammasta 1 789 kilogrammaan), kaikki lajeja, joiden kohdalla yhteys markkinoilta vedettyjen määrien kasvun ja öljyvahingon tiedotusvälineissä käsittelyn välillä on heikko tai olematon johtuen niiden markkinoiden luonteesta. OFIMER:n vuoden 2000 tammi–huhtikuun suhdannekatsauksen mukaan markkinoilta vedetyt määrät olivat vähemmän kuin 1,5 prosenttia puretuista määristä pääasiallisten lajien osalta. Katsauksessa mainitaan yksittäisiä markkinoilta vedettyjä meriahvenen, sardellin ja hämähäkkiravun määriä.

| (93) | Komissio toteaa markkinoilta vedettyjä määriä koskevana yhteenvetona, ettei ole näyttöä, jonka perusteella olisi mahdollista yhdistää markkinoilta vedettyjen määrien kasvu öljyvahingon käsittelyyn tiedotusvälineissä. |
| --- | --- |

(93)

Komissio toteaa markkinoilta vedettyjä määriä koskevana yhteenvetona, ettei ole näyttöä, jonka perusteella olisi mahdollista yhdistää markkinoilta vedettyjen määrien kasvu öljyvahingon käsittelyyn tiedotusvälineissä.

| (94) | Ranska ilmoitti 6 huhtikuuta 2001 päivätyssä kirjeessään, että kalastustuotteiden vähittäismyynnin määrä oli laskenut edelliseen vuoteen verrattuna 2 prosenttia ensimmäisen vuosipuoliskon aikana. Erityisesti oli laskenut tuoretuotteiden myynti, 7 prosenttia määrän ja 1 prosentin arvon perusteella mitattuna, näistä äyriäisten myynnin määrä oli laskenut 6 prosenttia ja kalojen myynnin määrä samoin 6 prosenttia (paloiteltujen kalojen osalta 5 prosenttia ja kokonaisten kalojen osalta 7 prosenttia). Maaliskuun 5 päivänä 2002 päivätyssä kirjeessä toistetaan nämä luvut (ja korjataan hiukan äyriäisiä koskevaa lukua, jonka ilmoitetaan olleen 6,5 prosenttia) ja todetaan näiden lukujen osoittavan kuluttajien todella kääntäneen selkänsä meren tuotteille. Kirjeessä myös todetaan, että niistä 49 tärkeästä lajista, joiden markkinoita OFIMER seuraa, 34 lajin keskihinnan todettiin laskeneen tammikuussa, 26 lajin tammi–helmikuussa, 21 lajin tammi–maaliskuussa, 19 lajin tammi–huhtikuussa, 21 lajin tammi–toukokuussa ja 18 lajin tammi–kesäkuussa. Lajeittain keskihinnan lasku oli seuraavankaltainen: kielikampela (– 5 %), meriahven (– 6 %), kummeliturska (– 6 %), sardelli (– 6 %), kalmarit (– 11 %), seiti (– 8 %), sardiini (– 6 %), pietarinkala (– 11 %), makrilli (– 18 %), punakampela (– 28 %), mustahuotrakala (– 20 %), meriruutana (– 11 %), punakurnusimppu (– 4 %), meritursas (– 23 %), hämähäkkirapu (– 16 %), katkaravut (– 20 %). Ranskan mukaan kaikki nämä luvut valaisevat mitattavissa olevalla tavalla ensimarkkinoiden heikkenemistä vuoden 2000 tammi–kesäkuun aikana ja kertovat ranskalaisten kuluttajien muutoinkin jo tiedossa olleesta käyttäytymisen muutoksesta säiliöalus Erikan haaksirikon jälkeen. |
| --- | --- |

(94)

Ranska ilmoitti 6 huhtikuuta 2001 päivätyssä kirjeessään, että kalastustuotteiden vähittäismyynnin määrä oli laskenut edelliseen vuoteen verrattuna 2 prosenttia ensimmäisen vuosipuoliskon aikana. Erityisesti oli laskenut tuoretuotteiden myynti, 7 prosenttia määrän ja 1 prosentin arvon perusteella mitattuna, näistä äyriäisten myynnin määrä oli laskenut 6 prosenttia ja kalojen myynnin määrä samoin 6 prosenttia (paloiteltujen kalojen osalta 5 prosenttia ja kokonaisten kalojen osalta 7 prosenttia). Maaliskuun 5 päivänä 2002 päivätyssä kirjeessä toistetaan nämä luvut (ja korjataan hiukan äyriäisiä koskevaa lukua, jonka ilmoitetaan olleen 6,5 prosenttia) ja todetaan näiden lukujen osoittavan kuluttajien todella kääntäneen selkänsä meren tuotteille. Kirjeessä myös todetaan, että niistä 49 tärkeästä lajista, joiden markkinoita OFIMER seuraa, 34 lajin keskihinnan todettiin laskeneen tammikuussa, 26 lajin tammi–helmikuussa, 21 lajin tammi–maaliskuussa, 19 lajin tammi–huhtikuussa, 21 lajin tammi–toukokuussa ja 18 lajin tammi–kesäkuussa. Lajeittain keskihinnan lasku oli seuraavankaltainen: kielikampela (– 5 %), meriahven (– 6 %), kummeliturska (– 6 %), sardelli (– 6 %), kalmarit (– 11 %), seiti (– 8 %), sardiini (– 6 %), pietarinkala (– 11 %), makrilli (– 18 %), punakampela (– 28 %), mustahuotrakala (– 20 %), meriruutana (– 11 %), punakurnusimppu (– 4 %), meritursas (– 23 %), hämähäkkirapu (– 16 %), katkaravut (– 20 %). Ranskan mukaan kaikki nämä luvut valaisevat mitattavissa olevalla tavalla ensimarkkinoiden heikkenemistä vuoden 2000 tammi–kesäkuun aikana ja kertovat ranskalaisten kuluttajien muutoinkin jo tiedossa olleesta käyttäytymisen muutoksesta säiliöalus Erikan haaksirikon jälkeen.

| (95) | Komissio katsoo, että edellä käsitellyt tiedot eivät todellisuudessa valaise tapahtumien kulkua mitattavissa olevalla tavalla. Jotta tilanteesta olisi saatu todellisuutta vastaava kuva, Ranskan olisi pitänyt toimittaa samanaikaisesti komissiolle tiedot kaupan pidetyistä määristä kaikkien kyseessä olevien lajien osalta, mutta sitä se ei ole tehnyt. |
| --- | --- |

(95)

Komissio katsoo, että edellä käsitellyt tiedot eivät todellisuudessa valaise tapahtumien kulkua mitattavissa olevalla tavalla. Jotta tilanteesta olisi saatu todellisuutta vastaava kuva, Ranskan olisi pitänyt toimittaa samanaikaisesti komissiolle tiedot kaupan pidetyistä määristä kaikkien kyseessä olevien lajien osalta, mutta sitä se ei ole tehnyt.

| (96) | Sitä vastoin komissio toteaa, että OFIMER:n vuoden 2000 tammi–huhtikuun suhdannekatsauksen mukaan hintakehitys on ollut hyvin ristiriitaista. Jotkin hinnat ovat laskeneet runsaasta tarjonnasta johtuen; tällaisia ovat meriahven (– 11 %), seiti (– 8 %) ja kummeliturska (– 9 %). Toisten lajien hinnat taas ovat rajoitetun tarjonnan vuoksi nousseet; tällaisia ovat pikkumullo (+ 31 %), turska (+ 27 %) ja merikrotti (+ 13 %). Suhdannekatsauksesta käy myös ilmi, että tarjonnan rakennemuutoksesta johtuen kalliiden lajien (kummeliturska, merikrotti, kielikampela, meriahven, pikkumullo ja keisarihummeri) osuus on kasvanut halpojen lajien (makrilli, seiti valkoturska, seepia ja sardelli) kustannuksella, mistä seuraa, että huutokaupan myynnin arvo kasvoi 3 prosenttia edellisvuoteen verrattuna. |
| --- | --- |

(96)

Sitä vastoin komissio toteaa, että OFIMER:n vuoden 2000 tammi–huhtikuun suhdannekatsauksen mukaan hintakehitys on ollut hyvin ristiriitaista. Jotkin hinnat ovat laskeneet runsaasta tarjonnasta johtuen; tällaisia ovat meriahven (– 11 %), seiti (– 8 %) ja kummeliturska (– 9 %). Toisten lajien hinnat taas ovat rajoitetun tarjonnan vuoksi nousseet; tällaisia ovat pikkumullo (+ 31 %), turska (+ 27 %) ja merikrotti (+ 13 %). Suhdannekatsauksesta käy myös ilmi, että tarjonnan rakennemuutoksesta johtuen kalliiden lajien (kummeliturska, merikrotti, kielikampela, meriahven, pikkumullo ja keisarihummeri) osuus on kasvanut halpojen lajien (makrilli, seiti valkoturska, seepia ja sardelli) kustannuksella, mistä seuraa, että huutokaupan myynnin arvo kasvoi 3 prosenttia edellisvuoteen verrattuna.

| (97) | Huutokauppamyynnin arvo vastaa myyntikulujen vähentämisen jälkeen alusten liikevaihtoa. Komissio toteaa näin ollen, että kalastusyritysten kokonaisliikevaihto nousi hieman. Sen vuoksi, vaikka huomattavan monen lajin hinta laskikin, kyseessä ei ole yleinen hinnanlasku vaan ristiriitainen tilanne, joka käy ilmi OFIMER:n suhdannekatsauksesta. Öljyvahingolla on luonnollisesti voinut olla vaikutusta kalastustuotteiden markkinoihin esimerkiksi joidenkin tiettyjen lajien osalta, mutta edellä kuvatut tiedot antavat aiheen otaksua, että vaikutus on ollut hyvin marginaalinen. Sitä paitsi jos vaikutus olisi ollut merkittävä, OFIMER tuskin olisi jättänyt nostamatta sitä esiin laatimissaan lukuisissa julkisissa asiakirjoissa. |
| --- | --- |

(97)

Huutokauppamyynnin arvo vastaa myyntikulujen vähentämisen jälkeen alusten liikevaihtoa. Komissio toteaa näin ollen, että kalastusyritysten kokonaisliikevaihto nousi hieman. Sen vuoksi, vaikka huomattavan monen lajin hinta laskikin, kyseessä ei ole yleinen hinnanlasku vaan ristiriitainen tilanne, joka käy ilmi OFIMER:n suhdannekatsauksesta. Öljyvahingolla on luonnollisesti voinut olla vaikutusta kalastustuotteiden markkinoihin esimerkiksi joidenkin tiettyjen lajien osalta, mutta edellä kuvatut tiedot antavat aiheen otaksua, että vaikutus on ollut hyvin marginaalinen. Sitä paitsi jos vaikutus olisi ollut merkittävä, OFIMER tuskin olisi jättänyt nostamatta sitä esiin laatimissaan lukuisissa julkisissa asiakirjoissa.

| (98) | Edellä käsiteltyjen eri seikkojen nojalla komissio arvioi, että kalastajia koskevaa sosiaaliturvamaksujen yleistä keventämistä 15 päivän huhtikuuta ja 15 päivän lokakuuta välisenä aikana ei perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan perusteella voida todeta yhteismarkkinoille soveltuvaksi. |
| --- | --- |

(98)

Edellä käsiteltyjen eri seikkojen nojalla komissio arvioi, että kalastajia koskevaa sosiaaliturvamaksujen yleistä keventämistä 15 päivän huhtikuuta ja 15 päivän lokakuuta välisenä aikana ei perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan perusteella voida todeta yhteismarkkinoille soveltuvaksi.

| (99) | Koska kyseessä on toimintatuki, jota on myönnetty kaikille kalastusalan yrityksille asettamatta niille vastaavasti mitään velvollisuuksia, toimenpidettä on pidettävä vuoden 1997 suuntaviivojen 1.2 kohdan neljännen alakohdan kolmannen luetelmakohdan nojalla yhteismarkkinoille soveltumattomana. |
| --- | --- |

(99)

Koska kyseessä on toimintatuki, jota on myönnetty kaikille kalastusalan yrityksille asettamatta niille vastaavasti mitään velvollisuuksia, toimenpidettä on pidettävä vuoden 1997 suuntaviivojen 1.2 kohdan neljännen alakohdan kolmannen luetelmakohdan nojalla yhteismarkkinoille soveltumattomana.

V   PÄÄTELMÄT

| (100) | Komissio toteaa, että Ranska on pannut sääntöjenvastaisesti täytäntöön tässä päätöksessä tarkastellut tukitoimenpiteet ja rikkonut siten perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa. |
| --- | --- |

(100)

Komissio toteaa, että Ranska on pannut sääntöjenvastaisesti täytäntöön tässä päätöksessä tarkastellut tukitoimenpiteet ja rikkonut siten perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa.

| (101) | Komissio katsoo tämän päätöksen IV osan B jaksossa ja IV osan C jakson 1 kohdassa suoritetun tarkastelun perusteella, että Atlantin rannikon Finistèrestä Girondeen ulottuvien departementtien vesiviljelijöitä koskevat tukitoimenpiteet (sosiaaliturvamaksujen keventäminen, rahoituskulujen keventäminen ja maa-alueen käyttömaksuista vapauttaminen) ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla yhteismarkkinoille soveltuvia. |
| --- | --- |

(101)

Komissio katsoo tämän päätöksen IV osan B jaksossa ja IV osan C jakson 1 kohdassa suoritetun tarkastelun perusteella, että Atlantin rannikon Finistèrestä Girondeen ulottuvien departementtien vesiviljelijöitä koskevat tukitoimenpiteet (sosiaaliturvamaksujen keventäminen, rahoituskulujen keventäminen ja maa-alueen käyttömaksuista vapauttaminen) ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla yhteismarkkinoille soveltuvia.

| (102) | Komissio katsoo tämän päätöksen IV osan C jakson 1 kohdassa suoritetun tarkastelun perusteella, että muiden departementtien vesiviljelijöille myönnettyyn sosiaaliturvamaksujen keventämiseen 15 päivän huhtikuuta ja 15 päivän lokakuuta 2000 välisen ajan osalta ja vuoden 2000 maa-alueenkäyttömaksuista vapauttamiseen ei voida soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa määrättyä poikkeusta. |
| --- | --- |

(102)

Komissio katsoo tämän päätöksen IV osan C jakson 1 kohdassa suoritetun tarkastelun perusteella, että muiden departementtien vesiviljelijöille myönnettyyn sosiaaliturvamaksujen keventämiseen 15 päivän huhtikuuta ja 15 päivän lokakuuta 2000 välisen ajan osalta ja vuoden 2000 maa-alueenkäyttömaksuista vapauttamiseen ei voida soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa määrättyä poikkeusta.

| (103) | Komissio katsoo tämän päätöksen IV osan C jakson 2 kohdassa suoritetun tarkastelun perusteella, että kalastajille myönnettyyn sosiaaliturvamaksujen keventämiseen 15 päivän huhtikuuta ja 15 päivän heinäkuuta 2000 välisen ajan osalta ei voida soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa määrättyä poikkeusta. |
| --- | --- |

(103)

Komissio katsoo tämän päätöksen IV osan C jakson 2 kohdassa suoritetun tarkastelun perusteella, että kalastajille myönnettyyn sosiaaliturvamaksujen keventämiseen 15 päivän huhtikuuta ja 15 päivän heinäkuuta 2000 välisen ajan osalta ei voida soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdassa määrättyä poikkeusta.

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN

1 artikla

Ranskan toteuttamat Finistèren, Morbihanin, Loire-Atlantiquen, Vendéen, Charente-Maritimen ja Gironden departementtien vesiviljelijöitä koskevat sosiaaliturvamaksujen keventäminen, rahoituskulujen keventäminen ja maa-alueen käyttömaksuista vapauttaminen ovat yhteismarkkinoille soveltuvia.

2 artikla

Ranskan toteuttamat muiden departementtien kuin Finistèren, Morbihanin, Loire-Atlantiquen, Vendéen, Charente-Maritimen ja Gironden vesiviljelijöitä koskevat tukitoimenpiteet, jotka muodostuivat sosiaaliturvamaksujen keventämisestä 15 päivän huhtikuuta ja 15 päivän heinäkuuta 2000 välisen ajan osalta ja maa-alueen käyttömaksuista vapauttamisesta vuoden 2000 osalta, ovat yhteismarkkinoille soveltumattomia.

3 artikla

Ranskan toteuttama kalastajia koskeva tukitoimenpide, joka muodostui sosiaaliturvamaksujen keventämisestä 15 päivän huhtikuuta ja 15 päivän lokakuuta 2000 välisen ajan osalta, on yhteismarkkinoille soveltumaton.

4 artikla

1.   Ranskan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet 2 ja 3 artiklassa tarkoitettujen ja tuensaajille sääntöjenvastaisesti maksettujen tukien perimiseksi takaisin.

2.   Tuki on perittävä takaisin viipymättä kansallisen oikeuden menettelyjen mukaisesti, jos niissä mahdollistetaan tämän päätöksen välitön ja tehokas täytäntöönpano. Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajien käyttöön, tuen takaisinperintään asti. Käytettävä korkoprosentti lasketaan ja sitä sovelletaan komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (10) V luvun mukaisesti.

5 artikla

Ranskan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluttua tämän päätöksen tiedoksiantamisesta päätöksen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.

6 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 14 päivänä heinäkuuta 2004.

Komission puolesta

Franz FISCHLER

Komission jäsen

---

(1)  EYVL C 39, 13.2.2002, s. 6.

1

(2)  EYVL C 100, 27.3.1997, s. 12.

2

(3)  www.agriculture.gouv.fr/pech/aqua/

3

(4)  www.ofimer.fr

4

(5)  Vuosikertomus 2000, s. 39; vuosikertomus 2001, s. 42.

5

(6)  Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle 14 kopiota tutkimustuloksista, jotka koskivat hiilivetyjen kertymistä analysoituihin tuotteisiin (sekalaisiin kaloihin). Komissio on hämmästynyt siitä, että analyysitulokset koskevat kalanäytteitä, jotka on kolmessa tapauksessa otettu 22 päivänä helmikuuta 2000 (ja saapuneet laboratorioon 23 päivänä helmikuuta 2000), kahdessa muussa tapauksessa otettu 7 päivänä maaliskuuta 2000 (ja saapuneet laboratorioon 10 päivänä maaliskuuta 2000) ja muissa yhdeksässä tapauksessa otettu ja analysoitu syys- ja lokakuussa 2000. Tutkimustulokset, jotka osoittavat kudoksissa olevan hiilivetyjä, eivät suinkaan oikeuta päättelemään, että se johtuisi säiliöalus Erikasta, kun otetaan huomioon haaksirikosta kulunut aika. Jotta säiliöalus Erikasta valuneen öljyn ja hiilivetysaastumisen välinen syy-seurausyhteys olisi voitu osoittaa, olisi tarvittu sarja ajallisesti riittävän lähellä haaksirikon ajankohtaa tehtyjä tutkimuksia. Tällaisten tutkimusten puuttuminen osoittaa pikemminkin, ettei kalojen aistinvaraisesti havaittavaa saastumista todellisuudessa esiintynyt välittömästi kyseessä olevan tapahtuman jälkeen. Hiilivetyjen löytyminen kolme tai yhdeksän kuukautta myöhemmin saattoi joissakin tapauksissa, esimerkiksi helmi- ja maaliskuun näytteissä, johtua säiliöalus Erikasta valuneesta öljystä, mutta aivan yhtä hyvin sen syynä saattoivat olla säiliöiden puhdistamisesta johtuneet päästöt, joihin alukset usein syyllistyvät avomerellä asiaa koskevasta lainsäädännöstä välittämättä. Jälkimmäinen olettamus on vielä todennäköisempi syys- ja lokakuun näytteiden osalta.

6

(7)  Keisarihummerimarkkinat, OFIMER:n hallintoneuvostolle 6 päivänä maaliskuuta 2002 esitetty selvitys.

7

(8)  EYVL L 388, 31.12.1992, s. 1. Yhteiseen kalastus- ja vesiviljelytuotealaan liittyvien tietojen antamisesta 26 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2210/93 (EYVL L 197, 6.8.1993) mukaan jäsenvaltioiden oli ilmoitettava puolivuosittain komissiolle markkinoilta vedetyt tai myymättömät asetuksen (ETY) N:o 3759 liitteessä olevassa A, D ja E kohdassa lueteltujen kalastustuotteiden määrät. Keisarihummeri ja merikrotti sisältyvät luetteloon.

8

(9)  Hämähäkkirapu kuuluu asetuksen (ETY) 3759/92 1 artiklassa tarkoitettuihin lajeihin, mutta sitä ei luetella mainitun asetuksen liitteessä I olevassa A, D tai E kohdassa. Jos tuottajajärjestö vahvistaa näille lajeille markkinoiltavetämishinnan, vedettyjä määriä ei tarvitse ilmoittaa komissiolle.

9

(10)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

10

---

| 19.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 74/62 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 74/62

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 11 päivänä maaliskuuta 2005,

Puolassa käytettävien sianruhojen luokitusmenetelmien hyväksymisestä

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 552)

(Ainoastaan puolankielinen teksti on todistusvoimainen)

(2005/240/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon yhteisön sianruhojen luokitusasteikosta 13 päivänä marraskuuta 1984 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3220/84 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (ETY) N:o 3220/84 2 artiklan 3 kohdassa säädetään, että sianruhojen luokitus on tehtävä arvioimalla vähärasvaisen lihan osuus tilastollisesti testatuilla arviointimenetelmillä, jotka perustuvat sianruhon yhden tai useamman anatomisen osan fyysiseen mittaukseen. Luokitusmenetelmien hyväksyminen perustuu arvioinnin tilastollisen enimmäisvirhepoikkeaman noudattamiseen. Kyseinen sallittu poikkeama määritellään yhteisön sianruhojen luokitusasteikon soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 24 päivänä lokakuuta 1985 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2967/85 (2) 3 artiklassa. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (ETY) N:o 3220/84 2 artiklan 3 kohdassa säädetään, että sianruhojen luokitus on tehtävä arvioimalla vähärasvaisen lihan osuus tilastollisesti testatuilla arviointimenetelmillä, jotka perustuvat sianruhon yhden tai useamman anatomisen osan fyysiseen mittaukseen. Luokitusmenetelmien hyväksyminen perustuu arvioinnin tilastollisen enimmäisvirhepoikkeaman noudattamiseen. Kyseinen sallittu poikkeama määritellään yhteisön sianruhojen luokitusasteikon soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 24 päivänä lokakuuta 1985 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2967/85 (2) 3 artiklassa.

| (2) | Puolan hallitus on pyytänyt komissiota hyväksymään kolme sianruhojen luokitusmenetelmää ja on toimittanut tulokset leikkelykokeista, jotka on suoritettu ennen liittymispäivää, esittämällä asetuksen (ETY) N:o 2967/85 3 artiklassa säädetyn pöytäkirjan toisen osan. |
| --- | --- |

(2)

Puolan hallitus on pyytänyt komissiota hyväksymään kolme sianruhojen luokitusmenetelmää ja on toimittanut tulokset leikkelykokeista, jotka on suoritettu ennen liittymispäivää, esittämällä asetuksen (ETY) N:o 2967/85 3 artiklassa säädetyn pöytäkirjan toisen osan.

| (3) | Hakemusta arvioitaessa todettiin, että tarvittavat edellytykset kyseisten luokitusmenetelmien hyväksymiseksi täyttyvät. |
| --- | --- |

(3)

Hakemusta arvioitaessa todettiin, että tarvittavat edellytykset kyseisten luokitusmenetelmien hyväksymiseksi täyttyvät.

| (4) | Asetuksen (ETY) N:o 3220/84 2 artiklassa säädetään, että jäsenvaltioiden voidaan sallia säätää samassa artiklassa määriteltyyn tarjontamuotoon nähden erilaisesta tarjontamuodosta, jos noudatettu kauppatapa tai tekniset vaatimukset antavat aihetta tällaiseen poikkeukseen. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (ETY) N:o 3220/84 2 artiklassa säädetään, että jäsenvaltioiden voidaan sallia säätää samassa artiklassa määriteltyyn tarjontamuotoon nähden erilaisesta tarjontamuodosta, jos noudatettu kauppatapa tai tekniset vaatimukset antavat aihetta tällaiseen poikkeukseen.

| (5) | Ruhojen tarjontamuotoa ja näin ollen kauppatapaa Puolassa koskevien perinteiden mukaisesti ruhojen tarjontamuoto voi olla sellainen, että munuaisrasvaa ja/tai munuaisia ja/tai palleaa ei ole poistettu. Tämä olisi otettava huomioon mukautettaessa todettua painoa vakiotarjontamuotoon. |
| --- | --- |

(5)

Ruhojen tarjontamuotoa ja näin ollen kauppatapaa Puolassa koskevien perinteiden mukaisesti ruhojen tarjontamuoto voi olla sellainen, että munuaisrasvaa ja/tai munuaisia ja/tai palleaa ei ole poistettu. Tämä olisi otettava huomioon mukautettaessa todettua painoa vakiotarjontamuotoon.

| (6) | Laitteiden tai luokitusmenetelmien muutoksia ei voida sallia lukuun ottamatta muutoksia, jotka hyväksytään saadun kokemuksen perusteella tehdyllä komission päätöksellä. Sen vuoksi tämä hyväksyminen voidaan peruuttaa. |
| --- | --- |

(6)

Laitteiden tai luokitusmenetelmien muutoksia ei voida sallia lukuun ottamatta muutoksia, jotka hyväksytään saadun kokemuksen perusteella tehdyllä komission päätöksellä. Sen vuoksi tämä hyväksyminen voidaan peruuttaa.

| (7) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat sianlihan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat sianlihan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Seuraavien menetelmien käyttö hyväksytään sianruhojen luokitusta varten Puolassa asetuksen (ETY) N:o 3220/84 mukaisesti:

| a) | Capteur Gras/Maigre – Sydel -laite (CGM) ja siihen liittyvät arviointimenetelmät, joista on yksityiskohtaiset tiedot liitteessä olevassa 1 osassa, |
| --- | --- |

a)

Capteur Gras/Maigre – Sydel -laite (CGM) ja siihen liittyvät arviointimenetelmät, joista on yksityiskohtaiset tiedot liitteessä olevassa 1 osassa,

| b) | Ultra FOM 300 -laite ja siihen liittyvät arviointimenetelmät, joista on yksityiskohtaiset tiedot liitteessä olevassa 2 osassa, |
| --- | --- |

b)

Ultra FOM 300 -laite ja siihen liittyvät arviointimenetelmät, joista on yksityiskohtaiset tiedot liitteessä olevassa 2 osassa,

| c) | Autofom-laite (täysautomaattinen ruhojen ultraääniluokituslaite) ja siihen liittyvät arviointimenetelmät, joista on yksityiskohtaiset tiedot liitteessä olevassa 3 osassa. |
| --- | --- |

c)

Autofom-laite (täysautomaattinen ruhojen ultraääniluokituslaite) ja siihen liittyvät arviointimenetelmät, joista on yksityiskohtaiset tiedot liitteessä olevassa 3 osassa.

Ultra FOM 300 -laitteella, johon viitataan 1 artiklan b kohdassa, tehtävän mittauksen jälkeen ruhosta on voitava tarkistaa, että laite mittasi arvot T1 ja T2 liitteessä olevan 2 osan 3 kohdassa tarkoitetusta kohdasta. Mittauskohtaan on tehtävä vastaava merkintä mitattaessa.

2 artikla

Poiketen siitä, mitä asetuksen (ETY) N:o 3220/84 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta tarjontamuodosta säädetään, punnittaviin ja luokiteltaviin sianruhoihin voi jättää munuaisrasvan, munuaiset ja pallean. Jotta sianruhot voidaan hinnoitella verrattavin perustein, todetusta lämminpainosta on vähennettävä:

| a) | pallean osalta 0,23 prosenttia; |
| --- | --- |

a)

pallean osalta 0,23 prosenttia;

| b) | munuaisrasvan ja munuaisten osalta:






  — | 1,90 prosenttia S- ja E-luokan ruhoista, |
| --- | --- | --- |

b)

munuaisrasvan ja munuaisten osalta:

—

1,90 prosenttia S- ja E-luokan ruhoista,

| — | 2,11 prosenttia U-luokan ruhoista, |
| --- | --- |

—

2,11 prosenttia U-luokan ruhoista,

| — | 2,54 prosenttia R-luokan ruhoista, |
| --- | --- |

—

2,54 prosenttia R-luokan ruhoista,

| — | 3,12 prosenttia O-luokan ruhoista, |
| --- | --- |

—

3,12 prosenttia O-luokan ruhoista,

| — | 3,35 prosenttia P-luokan ruhoista. |
| --- | --- |

—

3,35 prosenttia P-luokan ruhoista.

3 artikla

Laitteiden tai arviointimenetelmien muutoksia ei hyväksytä.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Puolan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 11 päivänä maaliskuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 301, 20.11.1984, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 3513/93 (EUVL L 320, 22.12.1993, s. 5).

1

(2)  EYVL L 285, 25.10.1985, s. 39. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 3127/94 (EUVL L 330, 21.12.1994, s. 43).

2

---

LIITE

PUOLASSA KÄYTETTÄVÄT SIANRUHOJEN LUOKITUSMENETELMÄT

1 Osa

CAPTEUR GRAS/MAIGRE – SYDEL (CGM)

| 1. | Sianruhot luokitellaan Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM) -laitteen avulla. |
| --- | --- |

1.

Sianruhot luokitellaan Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM) -laitteen avulla.

| 2. | Laitteessa on oltava Sydel-anturi, joka on halkaisijaltaan 8 millimetriä ja sisältää infrapunavaloa lähettävän diodin (Honeywell) ja kaksi valovastaanotinta (Honeywell). Toimintaetäisyyden on oltava 0–105 millimetriä.
  CGM-laite muuntaa mittaustulokset arvioiduksi vähärasvaisen lihan osuudeksi. |
| --- | --- |

2.

Laitteessa on oltava Sydel-anturi, joka on halkaisijaltaan 8 millimetriä ja sisältää infrapunavaloa lähettävän diodin (Honeywell) ja kaksi valovastaanotinta (Honeywell). Toimintaetäisyyden on oltava 0–105 millimetriä.

CGM-laite muuntaa mittaustulokset arvioiduksi vähärasvaisen lihan osuudeksi.

| 3. | Vähärasvaisen lihan osuus ruhosta lasketaan seuraavan kaavan mukaan:

  = 50,11930 – 0,62421X1 + 0,26979X2

  jossa | = | vähärasvaisen lihan arvioitu prosenttiosuus ruhossa, |
| --- | --- | --- | --- |
| X1 | = | selän nahanalaisen rasvan paksuus (kamara mukaan luettuna) millimetreinä mitattuna 6 senttimetrin päästä selän keskiviivasta kolmannen ja neljännen takimmaisen kylkiluun välistä, |
| X2 | = | lihaksen paksuus millimetreinä mitattuna samanaikaisesti ja samasta kohdasta kuin X1. |

3.

Vähärasvaisen lihan osuus ruhosta lasketaan seuraavan kaavan mukaan:

Image = 50,11930 – 0,62421X1 + 0,26979X2

jossa

Image

=

vähärasvaisen lihan arvioitu prosenttiosuus ruhossa,

X1

=

selän nahanalaisen rasvan paksuus (kamara mukaan luettuna) millimetreinä mitattuna 6 senttimetrin päästä selän keskiviivasta kolmannen ja neljännen takimmaisen kylkiluun välistä,

X2

=

lihaksen paksuus millimetreinä mitattuna samanaikaisesti ja samasta kohdasta kuin X1.

Tätä kaavaa sovelletaan 60–120 kilogramman painoisiin ruhoihin.

2 Osa

ULTRA-FOM 300

| 1. | Sianruhot luokitellaan Ultra-FOM 300 -laitteen avulla. |
| --- | --- |

1.

Sianruhot luokitellaan Ultra-FOM 300 -laitteen avulla.

| 2. | Laitteessa on oltava ultraäänisondi, jota käytetään 3,5 MHz:n teholla (Krautkrämer MB 4 SE). Ultraäänisignaali digitoidaan, tallennetaan ja käsitellään mikroprosessorin avulla.
  Ultra-FOM -laite muuntaa mittaustulokset arvioiduksi vähärasvaisen lihan osuudeksi. |
| --- | --- |

2.

Laitteessa on oltava ultraäänisondi, jota käytetään 3,5 MHz:n teholla (Krautkrämer MB 4 SE). Ultraäänisignaali digitoidaan, tallennetaan ja käsitellään mikroprosessorin avulla.

Ultra-FOM -laite muuntaa mittaustulokset arvioiduksi vähärasvaisen lihan osuudeksi.

| 3. | Ruhon vähärasvaisen lihan osuus lasketaan seuraavalla kaavalla:

  = 49,88792 – 0,41858T1 – 0,22302T2 + 0,16050M1 + 0,11181M2

  jossa | = | vähärasvaisen lihan arvioitu prosenttiosuus ruhossa, |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | = | selän nahanalaisen rasvan paksuus (kamara mukaan luettuna) millimetreinä mitattuna 7 cm:n päästä selän keskiviivasta viimeisen kylkiluun takaa, |
| T2 | = | selän nahanalaisen rasvan paksuus (kamara mukaan luettuna) millimetreinä mitattuna 7 cm:n päästä selän keskiviivasta kolmannen ja neljännen takimmaisen kylkiluun välistä, |
| M1 | = | lihaksen paksuus millimetreinä mitattuna samanaikaisesti ja samasta kohdasta kuin T1, |
| M2 | = | lihaksen paksuus millimetreinä mitattuna samanaikaisesti ja samasta kohdasta kuin T2. |

3.

Ruhon vähärasvaisen lihan osuus lasketaan seuraavalla kaavalla:

Image = 49,88792 – 0,41858T1 – 0,22302T2 + 0,16050M1 + 0,11181M2

jossa

Image

=

vähärasvaisen lihan arvioitu prosenttiosuus ruhossa,

T1

=

selän nahanalaisen rasvan paksuus (kamara mukaan luettuna) millimetreinä mitattuna 7 cm:n päästä selän keskiviivasta viimeisen kylkiluun takaa,

T2

=

selän nahanalaisen rasvan paksuus (kamara mukaan luettuna) millimetreinä mitattuna 7 cm:n päästä selän keskiviivasta kolmannen ja neljännen takimmaisen kylkiluun välistä,

M1

=

lihaksen paksuus millimetreinä mitattuna samanaikaisesti ja samasta kohdasta kuin T1,

M2

=

lihaksen paksuus millimetreinä mitattuna samanaikaisesti ja samasta kohdasta kuin T2.

Tätä kaavaa sovelletaan 60–120 kilogramman painoisiin ruhoihin.

3 Osa

TÄYSAUTOMAATTINEN RUHOJEN ULTRAÄÄNILUOKITUS (AUTOFOM)

| 1. | Sianruhot luokitellaan Autofom-laitteen avulla (täysautomaattinen ruhojen ultraääniluokitus). |
| --- | --- |

1.

Sianruhot luokitellaan Autofom-laitteen avulla (täysautomaattinen ruhojen ultraääniluokitus).

| 2. | Laitteessa on oltava 16 kappaletta 16,2 MHz:n ultraääniantureita (Krautkrämer, SFK 2 NP). Ultraääniantureiden toimintaetäisyyden on oltava 25 mm.
  Ultraäänitulokset muodostuvat selän nahanalaisen rasvan ja lihasten paksuuden mittauksista.
  Mittaustulokset muunnetaan arvioiduksi vähärasvaisen lihan osuudeksi tietokoneen avulla. |
| --- | --- |

2.

Laitteessa on oltava 16 kappaletta 16,2 MHz:n ultraääniantureita (Krautkrämer, SFK 2 NP). Ultraääniantureiden toimintaetäisyyden on oltava 25 mm.

Ultraäänitulokset muodostuvat selän nahanalaisen rasvan ja lihasten paksuuden mittauksista.

Mittaustulokset muunnetaan arvioiduksi vähärasvaisen lihan osuudeksi tietokoneen avulla.

| 3. | Vähärasvaisen lihan osuus ruhosta lasketaan 55 erillisen mittauskohdan perusteella seuraavan kaavan mukaan:

  = 56,252136* – 0,028473*x1 – 0,027282*x2 – 0,015806*x3 – 0,016142*x4 – 0,022851*x6 – 0,034145*x7 – 0,020363*x8 – 0,041058*x10 – 0,037529*x12 – 0,037360*x13 – 0,033079x14 – 0,040317x16 – 0,031628*x18 – 0,047627*x19 – 0,037751x20 – 0,053476*x22 – 0,025057*x23 – 0,008859x36 – 0,029586*x51 – 0,029084x52 – 0,028232*x53 – 0,037867*x55 – 0,042106*x56 – 0,040204*x57 – 0,027405*x60 – 0,033291*x61 – 0,036111*x62 – 0,040422*x63 – 0,041369*x64 – 0,025033*x70 – 0,027128*x71 – 0,032544*x72 – 0,035766*x73 – 0,033897*x74 – 0,035085*x75 – 0,035188*x76 – 0,036037*x77 – 0,030996*x78 – 0,031859*x79 – 0,031764*x80 – 0,033305*x81 – 0,033473*x82 – 0,034710*x83 – 0,042587*x90 – 0,039693*x91 – 0,033790*x92 + 0,044578x115 + 0,041854*x116 + 0,037605*x117 + 0,034210*x118 + 0,035420*x119 + 0,031481*x120 + 0,020061*x124 + 0,030630*x125 + 0,030004*x126

  jossa | = | vähärasvaisen lihan arvioitu prosenttiosuus ruhossa, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Vähärasvaisen lihan osuus ruhosta lasketaan 55 erillisen mittauskohdan perusteella seuraavan kaavan mukaan:

Image = 56,252136* – 0,028473*x1 – 0,027282*x2 – 0,015806*x3 – 0,016142*x4 – 0,022851*x6 – 0,034145*x7 – 0,020363*x8 – 0,041058*x10 – 0,037529*x12 – 0,037360*x13 – 0,033079x14 – 0,040317x16 – 0,031628*x18 – 0,047627*x19 – 0,037751x20 – 0,053476*x22 – 0,025057*x23 – 0,008859x36 – 0,029586*x51 – 0,029084x52 – 0,028232*x53 – 0,037867*x55 – 0,042106*x56 – 0,040204*x57 – 0,027405*x60 – 0,033291*x61 – 0,036111*x62 – 0,040422*x63 – 0,041369*x64 – 0,025033*x70 – 0,027128*x71 – 0,032544*x72 – 0,035766*x73 – 0,033897*x74 – 0,035085*x75 – 0,035188*x76 – 0,036037*x77 – 0,030996*x78 – 0,031859*x79 – 0,031764*x80 – 0,033305*x81 – 0,033473*x82 – 0,034710*x83 – 0,042587*x90 – 0,039693*x91 – 0,033790*x92 + 0,044578x115 + 0,041854*x116 + 0,037605*x117 + 0,034210*x118 + 0,035420*x119 + 0,031481*x120 + 0,020061*x124 + 0,030630*x125 + 0,030004*x126

jossa

Image

=

vähärasvaisen lihan arvioitu prosenttiosuus ruhossa,

x1, x2 ... x126 ovat Autofomin mittaamia muuttujia.

| 4. | Mittauskohtien ja tilastollisen menetelmän kuvaukset esitetään komission asetuksen (ETY) N:o 2967/85 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissiolle toimitetun Puolan pöytäkirjan II osassa.
  Tätä kaavaa sovelletaan 60–120 kilogramman painoisiin ruhoihin. |
| --- | --- |

4.

Mittauskohtien ja tilastollisen menetelmän kuvaukset esitetään komission asetuksen (ETY) N:o 2967/85 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissiolle toimitetun Puolan pöytäkirjan II osassa.

Tätä kaavaa sovelletaan 60–120 kilogramman painoisiin ruhoihin.

---

| 19.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 74/66 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 74/66

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 14 päivänä maaliskuuta 2005,

yhteisön osallistumisesta kasveille ja kasvituotteille haitallisten organismien torjuntaohjelman rahoitukseen Ranskan merentakaisissa departementeissa vuonna 2004

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 603)

(Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)

(2005/241/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Ranskan merentakaisten departementtien hyväksi, direktiivin 72/462/ETY muuttamisesta ja asetusten (ETY) N:o 525/77 ja (ETY) N:o 3763/91 (Poseidom) kumoamisesta 28 päivänä kesäkuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1452/2001 (1) ja erityisesti sen 20 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon Ranskan toimittamat, kasveille tai kasvituotteille haitallisten organismien torjumista Ranskan merentakaisissa departementeissa koskevat ohjelmat,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yhteisön rahoitukseen oikeutettujen kasveille ja kasviperäisille tuotteille haitallisten organismien torjuntaohjelmiin Ranskan merentakaisissa departementeissa, Azoreilla ja Madeiralla liittyvien toimenpiteiden määrittelemisestä 30 päivänä syyskuuta 1993 tehdyssä komission päätöksessä 93/522/ETY (2) määritellään sellaiset kasveille ja kasvituotteille haitallisten organismien torjuntaohjelmiin liittyvät toimenpiteet Ranskan merentakaisissa departementeissa sekä Azoreilla ja Madeiralla, joille voidaan myöntää yhteisön rahoitusta. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisön rahoitukseen oikeutettujen kasveille ja kasviperäisille tuotteille haitallisten organismien torjuntaohjelmiin Ranskan merentakaisissa departementeissa, Azoreilla ja Madeiralla liittyvien toimenpiteiden määrittelemisestä 30 päivänä syyskuuta 1993 tehdyssä komission päätöksessä 93/522/ETY (2) määritellään sellaiset kasveille ja kasvituotteille haitallisten organismien torjuntaohjelmiin liittyvät toimenpiteet Ranskan merentakaisissa departementeissa sekä Azoreilla ja Madeiralla, joille voidaan myöntää yhteisön rahoitusta.

| (2) | Ranskan merentakaisten departementtien maataloustuotannon erityisolosuhteet edellyttävät erityishuomiota, ja kyseisten departementtien kasvintuotannon ja erityisesti kasvinsuojelun alalla on toteutettava tai tehostettava toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(2)

Ranskan merentakaisten departementtien maataloustuotannon erityisolosuhteet edellyttävät erityishuomiota, ja kyseisten departementtien kasvintuotannon ja erityisesti kasvinsuojelun alalla on toteutettava tai tehostettava toimenpiteitä.

| (3) | Kasvien terveyden alalla toteutettavien tai tehostettavien toimenpiteiden kustannukset ovat erityisen suuret. |
| --- | --- |

(3)

Kasvien terveyden alalla toteutettavien tai tehostettavien toimenpiteiden kustannukset ovat erityisen suuret.

| (4) | Ranskan toimivaltaiset viranomaiset ovat esittäneet komissiolle toimenpideohjelman; siinä täsmennetään asetetut tavoitteet, toteutettavat toimet, niiden kesto ja kustannukset, jotta yhteisö voi mahdollisesti osallistua niiden rahoitukseen. |
| --- | --- |

(4)

Ranskan toimivaltaiset viranomaiset ovat esittäneet komissiolle toimenpideohjelman; siinä täsmennetään asetetut tavoitteet, toteutettavat toimet, niiden kesto ja kustannukset, jotta yhteisö voi mahdollisesti osallistua niiden rahoitukseen.

| (5) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1452/2001 20 artiklan 4 kohdan mukaan yhteisön rahoitusosuus voi kattaa enintään 60 prosenttia tukikelpoisista menoista, mutta tämä rahoitukseen osallistuminen ei koske banaanien suojatoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(5)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1452/2001 20 artiklan 4 kohdan mukaan yhteisön rahoitusosuus voi kattaa enintään 60 prosenttia tukikelpoisista menoista, mutta tämä rahoitukseen osallistuminen ei koske banaanien suojatoimenpiteitä.

| (6) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1258/1999 (3) 3 artiklan 2 kohdan mukaan yhteisön säännösten mukaisesti toteutetut eläinlääkinnälliset ja kasvien terveyteen liittyvät toimenpiteet rahoitetaan Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosastosta. Näiden toimenpiteiden varainhoitoa valvotaan edellä mainitun asetuksen 8 ja 9 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(6)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1258/1999 (3) 3 artiklan 2 kohdan mukaan yhteisön säännösten mukaisesti toteutetut eläinlääkinnälliset ja kasvien terveyteen liittyvät toimenpiteet rahoitetaan Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosastosta. Näiden toimenpiteiden varainhoitoa valvotaan edellä mainitun asetuksen 8 ja 9 artiklan mukaisesti.

| (7) | Ranskan toimittamien teknisten tietojen perusteella pysyvä kasvinsuojelukomitea on voinut eritellä tilanteen tarkasti ja kokonaisvaltaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Ranskan toimittamien teknisten tietojen perusteella pysyvä kasvinsuojelukomitea on voinut eritellä tilanteen tarkasti ja kokonaisvaltaisesti.

| (8) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvinsuojelukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvinsuojelukomitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään yhteisön rahoitusosuus kasveille tai kasvituotteille haitallisten organismien viralliseen torjuntaohjelmaan, jonka Ranskan tasavalta on esittänyt Ranskan merentakaisten departementtien osalta vuodeksi 2004.

2 artikla

Virallinen ohjelma sisältää kolme osaohjelmaa.

| 1) | Martiniquen, Guadeloupen, Guyanan ja Réunionin departementtien välinen osaohjelma, joka koskee seuraavia kahta tointa:






  — | tuholaisriskianalyysi tietyistä alaa valtaavista kasveista, jotka ovat oleellisia Ranskan merentakaisille departementeille, |
| --- | --- | --- |

1)

Martiniquen, Guadeloupen, Guyanan ja Réunionin departementtien välinen osaohjelma, joka koskee seuraavia kahta tointa:

—

tuholaisriskianalyysi tietyistä alaa valtaavista kasveista, jotka ovat oleellisia Ranskan merentakaisille departementeille,

| — | sitrushedelmien viroidien havaitsemismenetelmät. |
| --- | --- |

—

sitrushedelmien viroidien havaitsemismenetelmät.

| 2) | Martiniquen departementille suunniteltu osaohjelma, joka koskee seuraavia neljää tointa:






  — | kasvien terveyden arviointi ja diagnosointi alueellisen laboratorion ja sen liikkuvan yksikön (”labo vert”) avulla, |
| --- | --- | --- |

2)

Martiniquen departementille suunniteltu osaohjelma, joka koskee seuraavia neljää tointa:

—

kasvien terveyden arviointi ja diagnosointi alueellisen laboratorion ja sen liikkuvan yksikön (”labo vert”) avulla,

| — | tomaattisadolle haitallisen hukkavaellusyökkösen torjuntastrategia, |
| --- | --- |

—

tomaattisadolle haitallisen hukkavaellusyökkösen torjuntastrategia,

| — | kasvien terveyteen liittyviä käytäntöjä koskevan tietokannan luominen sokeriruoko-, vihannes- ja hedelmätuotantoa varten, |
| --- | --- |

—

kasvien terveyteen liittyviä käytäntöjä koskevan tietokannan luominen sokeriruoko-, vihannes- ja hedelmätuotantoa varten,

| — | integroitu maatalous hedelmätuotannon alalla: sitrushedelmät ja guava, tuholaisia ja kasvien terveyteen liittyviä käytäntöjä koskeva selvitys, teknisten tiedotteiden julkaiseminen. |
| --- | --- |

—

integroitu maatalous hedelmätuotannon alalla: sitrushedelmät ja guava, tuholaisia ja kasvien terveyteen liittyviä käytäntöjä koskeva selvitys, teknisten tiedotteiden julkaiseminen.

| 3) | Guyanan departementille suunniteltu seuraava osaohjelma:






  — | kasvien terveyden arviointi ja diagnosointi alueellisen laboratorion ja sen liikkuvan yksikön (”labo vert”) avulla sekä hyvän maatalouskäytännön edistäminen. |
| --- | --- | --- |

3)

Guyanan departementille suunniteltu seuraava osaohjelma:

—

kasvien terveyden arviointi ja diagnosointi alueellisen laboratorion ja sen liikkuvan yksikön (”labo vert”) avulla sekä hyvän maatalouskäytännön edistäminen.

3 artikla

Ranskan tasavallan esittämän vuoden 2004 ohjelman osalta yhteisön rahoitusosuus on 60 prosenttia komission päätöksessä 93/522/ETY määriteltyjen tukikelpoisten toimenpiteiden kokonaiskustannuksista, kuitenkin enintään 187 800 euroa (ilman alv:a).

Ohjelman rahoitussuunnitelma, johon sisältyvät kustannukset ja niiden rahoitus, esitetään tämän päätöksen liitteessä I.

Kustannusten jakautuminen esitetään tämän päätöksen liitteessä II.

4 artikla

Ranskan tasavallalle maksetaan 100 000 euron suuruinen ennakko 60 päivän kuluessa siitä, kun Ranskalta on saatu maksupyyntö.

5 artikla

Hankkeeseen liittyvien kulujen tukikelpoisuuskausi alkaa 1 päivänä lokakuuta 2004 ja päättyy 30 päivänä syyskuuta 2005.

Toimien toteuttamiselle asetettua määräaikaa voidaan poikkeuksellisesti pidentää vain liitteessä III olevassa I A kohdassa tarkoitetun seurantakomitean nimenomaisella kirjallisella hyväksynnällä ennen tehtävien valmistumista.

6 artikla

Yhteisön rahoitusosuus myönnetään, mikäli ohjelman täytäntöönpanossa noudatetaan yhteisön lainsäädäntöön sisältyviä asiaa koskevia säännöksiä, myös kilpailusääntöjä ja julkisiin hankintoihin liittyviä sääntöjä.

7 artikla

Todelliset aiheutuneet kustannukset esitetään komissiolle toimen tai alaohjelman mukaan eriteltyinä siten, että viitteellisen rahoitussuunnitelman ja todellisten aiheutuneiden kustannusten suhde käy ilmi. Tällaiset eritelmät voidaan esittää sähköisesti.

Edellä 3 artiklassa tarkoitetun rahoitusosuuden loppuerä maksetaan edellyttäen, että liitteessä III olevan I B.4. kohdan kolmannen kohdan toisessa alakohdassa määritelty asiakirja toimitetaan ennen 30 päivää syyskuuta 2005.

Komissio voi Ranskan tasavallan perustellusta pyynnöstä mukauttaa rahoitussuunnitelmia enintään 15 prosenttia yhteisön osuudesta osaohjelmaan tai toimenpiteeseen koko ohjelmakaudella edellyttäen, että ohjelmassa vahvistettujen tukikelpoisten kustannusten kokonaismäärää ei ylitetä eikä ohjelman päätavoitteita tällöin vaaranneta.

Kaikki yhteisön tämän päätöksen mukaisesti myöntämän tuen maksut suoritetaan Ranskan tasavallalle, joka on myös vastuussa mahdollisten ylimäärien palauttamisesta yhteisölle.

8 artikla

Ranskan tasavallan on varmistettava, että liitteessä III vahvistettuja rahoitussäännöksiä, yhteisön politiikkaa sekä komissiolle toimitettavia tietoja koskevia säännöksiä noudatetaan.

9 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 14 päivänä maaliskuuta 2005.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 198, 21.7.2001, s. 11. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1690/2004 (EUVL L 305, 1.10.2004, s. 1).

1

(2)  EYVL L 251, 8.10.1993, s. 35. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 96/633/EY (EYVL L 283, 5.11.1996, s. 58).

2

(3)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 103.

3

---

LIITE I

RAHOITUSTAULUKKO VUODEKSI 2004

| (EUR) |
| --- |
| | EY:n rahoitusosuus | Kansallinen osuus | Tukikelpoiset kustannukset 2004 |
| Tuholaisriskianalyysi – alaa valtaavat tuholaiset | 54 000 | 36 000 | 90 000 |
| Viroidien havaitsemismenetelmät | 19 500 | 13 000 | 32 500 |
| Martinique | 75 300 | 50 200 | 125 500 |
| Guyana | 39 000 | 26 000 | 65 000 |
| Yhteensä | 187 800 | 125 200 | 313 000 |

(EUR)

EY:n rahoitusosuus

Kansallinen osuus

Tukikelpoiset kustannukset 2004

Tuholaisriskianalyysi – alaa valtaavat tuholaiset

54 000

36 000

90 000

Viroidien havaitsemismenetelmät

19 500

13 000

32 500

Martinique

75 300

50 200

125 500

Guyana

39 000

26 000

65 000

Yhteensä

187 800

125 200

313 000

---

LIITE II

KUSTANNUSERITELMÄ 2004

| (EUR) |
| --- |
| | Henkilökunta | Laitteisto | Kulutushyödykkeet | Muut kulut | Yhteensä |
| Tuholaisriskianalyysi – alaa valtaavat tuholaiset | 85 000 | 0 | 3 000 | 2 000 | 90 000 |
| Viroidien havaitsemismenetelmät | 18 000 | 3 000 | 8 000 | 3 500 | 32 500 |
| Martinique | 93 000 | 6 500 | 20 000 | 6 000 | 125 500 |
| Guyana | 50 000 | 0 | 5 000 | 10 000 | 65 000 |
| Yhteensä | 246 000 | 9 500 | 36 000 | 21 500 | 313 000 |

(EUR)

Henkilökunta

Laitteisto

Kulutushyödykkeet

Muut kulut

Yhteensä

Tuholaisriskianalyysi – alaa valtaavat tuholaiset

85 000

0

3 000

2 000

90 000

Viroidien havaitsemismenetelmät

18 000

3 000

8 000

3 500

32 500

Martinique

93 000

6 500

20 000

6 000

125 500

Guyana

50 000

0

5 000

10 000

65 000

Yhteensä

246 000

9 500

36 000

21 500

313 000

---

LIITE III

I   Ohjelman täytäntöönpanoa koskevat säännökset

SEURANTA JA ARVIOINTI

A   Seurantakomitea

1.   Perustaminen

Ohjelmaa varten perustetaan Ranskan ja komission edustajista koostuva toimien rahoituksesta riippumaton seurantakomitea. Sen tehtävänä on arvioida säännöllisesti ohjelman täytäntöönpanoa ja ehdottaa siihen tarvittaessa muutoksia.

2.   Komitea luo omat sisäiset menettelynsä kuukauden kuluessa tämän päätöksen ilmoittamisesta Ranskalle.

3.   Seurantakomitean toimivalta

Komitea

| — | vastaa yleisesti ohjelman tyydyttävästä etenemisestä asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi; komitean toimivaltaan kuuluvat ohjelmaan sisältyvät toimenpiteet yhteisön antaman tuen rajoissa; valvoo, että lainsäädäntöä, myös toimien ja hankkeiden tukikelpoisuuteen liittyvää lainsäädäntöä noudatetaan, |
| --- | --- |

—

vastaa yleisesti ohjelman tyydyttävästä etenemisestä asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi; komitean toimivaltaan kuuluvat ohjelmaan sisältyvät toimenpiteet yhteisön antaman tuen rajoissa; valvoo, että lainsäädäntöä, myös toimien ja hankkeiden tukikelpoisuuteen liittyvää lainsäädäntöä noudatetaan,

| — | määrittelee jo hyväksyttyjen ja toteutettujen hankkeiden valintaan liittyvien tietojen perusteella kantansa ohjelmassa vahvistettujen valintaperusteiden käytöstä, |
| --- | --- |

—

määrittelee jo hyväksyttyjen ja toteutettujen hankkeiden valintaan liittyvien tietojen perusteella kantansa ohjelmassa vahvistettujen valintaperusteiden käytöstä,

| — | ehdottaa aiheellisia toimenpiteitä ohjelman täytäntöönpanon nopeuttamiseksi siinä tapauksessa, että väliarvioinnista ja arviointi-indikaattoreista säännöllisesti saatavien tietojen perusteella ilmenee viivästyksiä, |
| --- | --- |

—

ehdottaa aiheellisia toimenpiteitä ohjelman täytäntöönpanon nopeuttamiseksi siinä tapauksessa, että väliarvioinnista ja arviointi-indikaattoreista säännöllisesti saatavien tietojen perusteella ilmenee viivästyksiä,

| — | antaa lausuntonsa komissiolle ehdotetuista mukautuksista, |
| --- | --- |

—

antaa lausuntonsa komissiolle ehdotetuista mukautuksista,

| — | antaa lausuntonsa ohjelmaan sisältyvistä teknisen avun hankkeista, |
| --- | --- |

—

antaa lausuntonsa ohjelmaan sisältyvistä teknisen avun hankkeista,

| — | antaa lausuntonsa loppukertomuksesta, |
| --- | --- |

—

antaa lausuntonsa loppukertomuksesta,

| — | antaa kyseisenä ajanjaksona pysyvälle kasvinsuojelukomitealle kertomuksen töiden edistymisestä ja kustannustilanteesta. |
| --- | --- |

—

antaa kyseisenä ajanjaksona pysyvälle kasvinsuojelukomitealle kertomuksen töiden edistymisestä ja kustannustilanteesta.

B   Ohjelman seuranta ja arviointi sen täytäntöönpanon aikana (jatkuva seuranta ja arviointi)

1.   Täytäntöönpanosta vastaava kansallinen virasto on myös vastuussa ohjelman jatkuvasta seurannasta ja arvioinnista.

2.   Jatkuvalla seurannalla tarkoitetaan ohjelman täytäntöönpanon edistymistä seuraavaa tietojärjestelmää. Jatkuva seuranta koskee ohjelmaan sisältyviä toimenpiteitä. Siinä käytetään apuna rahoituksellisia ja fyysisiä indikaattoreita, jotta voidaan arvioida kustakin toimenpiteestä aiheutuneiden kustannusten ja toimenpiteen toteuttamisasteen osoittavien, ennalta määriteltyjen fyysisten indikaattoreiden vastaavuus.

3.   Ohjelman jatkuvaan arviointiin sisältyy täytäntöönpanon määrällisten tulosten analysointi toiminnallisten, oikeudellisten ja menettelytapaan liittyvien huomioiden perusteella. Tavoitteena on varmistaa toimenpiteiden ja ohjelman tavoitteiden yhdenmukaisuus.

Täytäntöönpanokertomus ja ohjelman tarkka tutkiminen

4.   Ranskan on ilmoitettava lopullisen täytäntöönpanokertomuksen laatimisesta ja esittämisestä vastaavan viranomaisen nimi komissiolle viimeistään kuukauden kuluessa ohjelman hyväksymisestä.

Toimivaltaisen viranomaisen on esitettävä tätä ohjelmaa koskeva lopullinen täytäntöönpanokertomus komissiolle viimeistään 15 päivänä lokakuuta 2005, minkä jälkeen kertomus on esitettävä pysyvälle kasvinsuojelukomitealle mahdollisimman pian.

Sen tulee sisältää seuraavat tiedot:

| — | täsmällinen tekninen arvio koko ohjelmasta (fyysisten ja laadullisten tavoitteiden toteutumisaste ja saavutettu edistys) sekä arvio välittömästä taloudellisesta ja kasvinsuojelullisesta vaikutuksesta, |
| --- | --- |

—

täsmällinen tekninen arvio koko ohjelmasta (fyysisten ja laadullisten tavoitteiden toteutumisaste ja saavutettu edistys) sekä arvio välittömästä taloudellisesta ja kasvinsuojelullisesta vaikutuksesta,

| — | kustannusselvitys, joka sisältää tulot ja menot, ja Ranskan ilmoitus, jossa todetaan, että ohjelmaan sisältyville toimenpiteille ei ole haettu eikä haeta muuta yhteisön rahoitusta. |
| --- | --- |

—

kustannusselvitys, joka sisältää tulot ja menot, ja Ranskan ilmoitus, jossa todetaan, että ohjelmaan sisältyville toimenpiteille ei ole haettu eikä haeta muuta yhteisön rahoitusta.

5.   Komissio voi yhdessä Ranskan kanssa turvautua puolueettomaan arvioijaan, joka voi jatkuvan seurannan perusteella tehdä edellä 3 kohdassa määritellyn jatkuvan arvioinnin. Arvioija voi tehdä ehdotuksia muun muassa osaohjelmien ja/tai toimenpiteiden mukauttamisesta ja hankkeiden valintaperusteiden muuttamisesta täytäntöönpanon aikana esiin tulleiden ongelmien perusteella. Arvioija antaa lausunnon toteutettavista hallinnollisista toimenpiteistä hallinnon seurannan perusteella.

II   Yhteisön toimintaperiaatteiden noudattaminen

Ohjelma on pantava täytäntöön noudattaen yhteensovittamisesta ja yhteisön toimintaperiaatteiden noudattamisesta annettuja säännöksiä. Ranskan on tämän vuoksi toimitettava loppukertomuksessa jäljempänä esitetyt tiedot.

YMPÄRISTÖNSUOJELU

a)   Yleiset tiedot

| — | kyseisen alueen merkittävimpien ympäristötekijöiden ja -ongelmien kuvaus, johon sisältyy muun muassa ympäristön säilyttämisen kannalta tärkeiden alueiden (herkkien alueiden) kuvaus, |
| --- | --- |

—

kyseisen alueen merkittävimpien ympäristötekijöiden ja -ongelmien kuvaus, johon sisältyy muun muassa ympäristön säilyttämisen kannalta tärkeiden alueiden (herkkien alueiden) kuvaus,

| — | kokonaiskuvaus merkittävimmistä hyödyllisistä ja haitallisista ympäristövaikutuksista, joita ohjelmalla oletetaan suunniteltujen investointien vuoksi olevan, |
| --- | --- |

—

kokonaiskuvaus merkittävimmistä hyödyllisistä ja haitallisista ympäristövaikutuksista, joita ohjelmalla oletetaan suunniteltujen investointien vuoksi olevan,

| — | niiden toimenpiteiden kuvaus, joiden tarkoituksena on estää, vähentää tai tasapainottaa vakavia haitallisia ympäristövaikutuksia, |
| --- | --- |

—

niiden toimenpiteiden kuvaus, joiden tarkoituksena on estää, vähentää tai tasapainottaa vakavia haitallisia ympäristövaikutuksia,

| — | kertomus vastaavien ympäristöviranomaisten kanssa käydyistä neuvotteluista (ympäristöministeriön tai vastaavan lausunto) ja mahdollisesti yleinen mielipide. |
| --- | --- |

—

kertomus vastaavien ympäristöviranomaisten kanssa käydyistä neuvotteluista (ympäristöministeriön tai vastaavan lausunto) ja mahdollisesti yleinen mielipide.

b)   Suunniteltujen toimenpiteiden kuvaus

Mahdollisesti merkittäviä ympäristöhaittoja aiheuttavien ohjelman toimenpiteiden osalta:

| — | menettelytavat, joita sovelletaan yksittäisten hankkeiden arvioimiseen ohjelman täytäntöönpanon aikana, |
| --- | --- |

—

menettelytavat, joita sovelletaan yksittäisten hankkeiden arvioimiseen ohjelman täytäntöönpanon aikana,

| — | suunnitellut järjestelyt ympäristövaikutusten valvomiseksi ohjelman täytäntöönpanon aikana, tulosten arvioimiseksi sekä haittavaikutusten poistamiseksi, vähentämiseksi tai tasapainottamiseksi. |
| --- | --- |

—

suunnitellut järjestelyt ympäristövaikutusten valvomiseksi ohjelman täytäntöönpanon aikana, tulosten arvioimiseksi sekä haittavaikutusten poistamiseksi, vähentämiseksi tai tasapainottamiseksi.

---

| 19.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 74/71 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 74/71

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 16 päivänä maaliskuuta 2005,

yhteisön ulkopuolisista maista tuotavien kasvien ja kasvituotteiden kasvinsuojelutarkastuksessa tarvittavien perusrakenteiden parantamiseen tähtääville Saksan ja Suomen ohjelmille tarkoitetusta yhteisön rahoitustuesta

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 674)

(Ainoastaan saksan-, suomen- ja ruotsinkieliset tekstit ovat todistusvoimaiset)

(2005/242/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon kasveille ja kasvituotteille haitallisten organismien yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä 8 päivänä toukokuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/29/EY (1) ja erityisesti sen 13 c artiklan 5 kohdan

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivissä 2000/29/EY säädetään jäsenvaltioille myönnettävästä yhteisön rahoitustuesta yhteisön ulkopuolisista maista tuotavien kasvien ja kasvituotteiden kasvinsuojelutarkastuksessa tarvittavien perusrakenteiden parantamiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivissä 2000/29/EY säädetään jäsenvaltioille myönnettävästä yhteisön rahoitustuesta yhteisön ulkopuolisista maista tuotavien kasvien ja kasvituotteiden kasvinsuojelutarkastuksessa tarvittavien perusrakenteiden parantamiseksi.

| (2) | Saksa ja Suomi ovat kumpikin ottaneet käyttöön ohjelman parantaakseen yhteisön ulkopuolelta tulevien kasvien ja kasvituotteiden tarkastuksiin tarvittavia perusrakenteita. Ne ovat hakeneet yhteisön rahoitusosuutta näitä ohjelmia varten yhteisön ulkopuolisista maista tuotavien kasvien ja kasvituotteiden kasvinsuojelutarkastuksessa tarvittavien perusrakenteiden parantamiseksi tarkoitetun yhteisön rahoitusosuuden myöntämiseen jäsenvaltioille liittyvien säännösten täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 11 päivänä kesäkuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY) N:o 998/2002 (2) mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Saksa ja Suomi ovat kumpikin ottaneet käyttöön ohjelman parantaakseen yhteisön ulkopuolelta tulevien kasvien ja kasvituotteiden tarkastuksiin tarvittavia perusrakenteita. Ne ovat hakeneet yhteisön rahoitusosuutta näitä ohjelmia varten yhteisön ulkopuolisista maista tuotavien kasvien ja kasvituotteiden kasvinsuojelutarkastuksessa tarvittavien perusrakenteiden parantamiseksi tarkoitetun yhteisön rahoitusosuuden myöntämiseen jäsenvaltioille liittyvien säännösten täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 11 päivänä kesäkuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY) N:o 998/2002 (2) mukaisesti.

| (3) | Saksan ja Suomen toimittamien teknisten tietojen perusteella komissio on voinut analysoida tilannetta tarkasti ja kokonaisvaltaisesti. Komissio on laatinut tukikelpoisista tarkastuspaikkojen parantamisohjelmista luettelon, jossa annetaan yksityiskohtaiset tiedot ehdotetusta yhteisön rahoitustuesta kullekin ohjelmalle. Myös pysyvä kasvinsuojelukomitea on tutkinut tiedot. |
| --- | --- |

(3)

Saksan ja Suomen toimittamien teknisten tietojen perusteella komissio on voinut analysoida tilannetta tarkasti ja kokonaisvaltaisesti. Komissio on laatinut tukikelpoisista tarkastuspaikkojen parantamisohjelmista luettelon, jossa annetaan yksityiskohtaiset tiedot ehdotetusta yhteisön rahoitustuesta kullekin ohjelmalle. Myös pysyvä kasvinsuojelukomitea on tutkinut tiedot.

| (4) | Kaikki kyseisessä luettelossa olevat ohjelmat on arvioitu yksitellen hyväksymistä varten. Komissio on todennut, että yhteisön rahoitustuen myöntämiselle direktiivissä 2000/29/EY ja asetuksessa (EY) N:o 998/2002 asetetut ehdot ja perusteet täyttyvät. |
| --- | --- |

(4)

Kaikki kyseisessä luettelossa olevat ohjelmat on arvioitu yksitellen hyväksymistä varten. Komissio on todennut, että yhteisön rahoitustuen myöntämiselle direktiivissä 2000/29/EY ja asetuksessa (EY) N:o 998/2002 asetetut ehdot ja perusteet täyttyvät.

| (5) | Tästä syystä on aiheellista myöntää yhteisön rahoitusosuus kyseisistä ohjelmista Saksalle ja Suomelle aiheutuvien menojen kattamiseksi. |
| --- | --- |

(5)

Tästä syystä on aiheellista myöntää yhteisön rahoitusosuus kyseisistä ohjelmista Saksalle ja Suomelle aiheutuvien menojen kattamiseksi.

| (6) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvinsuojelukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvinsuojelukomitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Hyväksytään yhteisön rahoitustuen myöntäminen Saksalle sen tarkastuspaikkojen parantamisohjelmasta aiheutuneisiin menoihin.

2.   Hyväksytään yhteisön rahoitustuen myöntäminen Suomelle sen tarkastuspaikkojen parantamisohjelmasta aiheutuneisiin menoihin.

2 artikla

1.   Edellä 1 artiklassa säädetyn rahoitustuen kokonaismäärä on 94 470 euroa.

2.   Yhteisön rahoitustuen enimmäismäärä kunkin kyseisen jäsenvaltion osalta on seuraava:

| a) | 36 875 euroa: Saksa; |
| --- | --- |

a)

36 875 euroa: Saksa;

| b) | 57 595 euroa: Suomi. |
| --- | --- |

b)

57 595 euroa: Suomi.

3.   Liitteessä vahvistetaan yhteisön rahoitustuen enimmäismäärä kutakin tarkastuspaikkojen parantamisohjelmaa kohti.

3 artikla

Liitteessä vahvistettu ohjelmakohtainen yhteisön rahoitustuki maksetaan ainoastaan, kun

| a) | kyseinen jäsenvaltio on antanut komissiolle asianmukaisilla asiakirjoilla todisteet ohjelmassa lueteltujen laitteiden ja/tai välineiden hankinnasta ja/tai parannuksesta; ja |
| --- | --- |

a)

kyseinen jäsenvaltio on antanut komissiolle asianmukaisilla asiakirjoilla todisteet ohjelmassa lueteltujen laitteiden ja/tai välineiden hankinnasta ja/tai parannuksesta; ja

| b) | jäsenvaltio on esittänyt komissiolle yhteisön rahoitustuen maksupyynnön asetuksen (EY) N:o 998/2002 3 artiklan sääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

jäsenvaltio on esittänyt komissiolle yhteisön rahoitustuen maksupyynnön asetuksen (EY) N:o 998/2002 3 artiklan sääntöjen mukaisesti.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle ja Suomen tasavallalle.

Tehty Brysselissä 16 päivänä maaliskuuta 2005.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 169, 10.7.2000, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2005/15/EY (EUVL L 56, 2.3.2005, s. 12).

1

(2)  EYVL L 152, 12.6.2002, s. 16. Asetus julkaistiin asetuksena (EY) N:o 997/2002, mutta asetuksen numerosta julkaistiin oikaisu (EYVL L 153, 13.6.2002, s. 18.)

2

---

LIITE

TARKASTUSPAIKKOJEN PARANNUSOHJELMAT

Ohjelmat ja vastaava yhteisön rahoitusosuus

| Jäsenvaltio | Tarkastuspaikkojen nimet (hallinnollinen yksikkö, nimi) | Tukikelpoiset menot
  (euroa) | Yhteisön enimmäistuki
  (euroa) |
| --- | --- | --- | --- |
| Saksa | Bayern, München Flughafen | 1 500 | 750 |
| Bayern, Nürnberg Flughafen | 1 500 | 750 |
| Bremen, Bremen Stadt, saapumispisteet nro 5.1–5.7 | 1 700 | 850 |
| Bremen, Bremerhaven, saapumispisteet nro 5.8 ja 5.9 | 1 700 | 850 |
| Hessen, Frankfurt Flughafen | 36 750 | 18 375 |
| Niedersachsen, Emden | 5 200 | 2 600 |
| Niedersachsen, Brake ja Nordenham | 7 700 | 3 850 |
| Niedersachsen, Wilhelmshaven | 5 200 | 2 600 |
| Mecklenburg-Vorpommern, Rostock | 1 700 | 850 |
| Mecklenburg-Vorpommern, Wismar | 1 700 | 850 |
| Mecklenburg-Vorpommern, Sassnitz-Mukran | 1 700 | 850 |
| Sachsen, Flughafen Dresden | 1 750 | 875 |
| Sachsen, Flughafen Halle/Leipzig | 1 750 | 875 |
| Thüringen, Erfurt-Kühnhausen | 3 900 | 1 950 |
| Suomi | Lappeenranta | 61 702 | 30 851 |
| Niirala/Joensuu | 16 963 | 8 481 |
| Oulu | 12 418 | 6 209 |
| Kouvola | 8 436 | 4 218 |
| Pori-Rauma | 4 674 | 2 337 |
| Vainikkala | 1 445 | 722 |
| Kajaani | 4 218 | 2 109 |
| Parikkala | 945 | 472 |
| Lieksan Inari | 945 | 472 |
| Vartius | 1 948 | 974 |
| Kortesalmi | 750 | 375 |
| Uukuniemi | 750 | 375 |
| Yhteisön rahoitustuki yhteensä (euroa) | 94 470 |

Jäsenvaltio

Tarkastuspaikkojen nimet (hallinnollinen yksikkö, nimi)

Tukikelpoiset menot

(euroa)

Yhteisön enimmäistuki

(euroa)

Saksa

Bayern, München Flughafen

1 500

750

Bayern, Nürnberg Flughafen

1 500

750

Bremen, Bremen Stadt, saapumispisteet nro 5.1–5.7

1 700

850

Bremen, Bremerhaven, saapumispisteet nro 5.8 ja 5.9

1 700

850

Hessen, Frankfurt Flughafen

36 750

18 375

Niedersachsen, Emden

5 200

2 600

Niedersachsen, Brake ja Nordenham

7 700

3 850

Niedersachsen, Wilhelmshaven

5 200

2 600

Mecklenburg-Vorpommern, Rostock

1 700

850

Mecklenburg-Vorpommern, Wismar

1 700

850

Mecklenburg-Vorpommern, Sassnitz-Mukran

1 700

850

Sachsen, Flughafen Dresden

1 750

875

Sachsen, Flughafen Halle/Leipzig

1 750

875

Thüringen, Erfurt-Kühnhausen

3 900

1 950

Suomi

Lappeenranta

61 702

30 851

Niirala/Joensuu

16 963

8 481

Oulu

12 418

6 209

Kouvola

8 436

4 218

Pori-Rauma

4 674

2 337

Vainikkala

1 445

722

Kajaani

4 218

2 109

Parikkala

945

472

Lieksan Inari

945

472

Vartius

1 948

974

Kortesalmi

750

375

Uukuniemi

750

375

Yhteisön rahoitustuki yhteensä (euroa)

94 470

---