# Úradný vestník L 53/26.

| | ISSN 1725-5147 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 53 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 4826. februára 2005 |

ISSN 1725-5147

Úradný vestník

Európskej únie

L 53

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 4826. februára 2005

---

| Obsah | | I   Akty, ktorých uverejnenie je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 322/2005 z 25. februára 2005, ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny | 1 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 323/2005 z 25. februára 2005 stanovujúce maximálne výšky subvencií pre smotanu, maslo a zahustené maslo pre 158. zvláštne ponukové konanie uskutočnené v rámci stáleho ponukového konania ustanoveného v nariadení (ES) č. 2571/97 | 3 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 324/2005 z 25. februára 2005 stanovujúce minimálne predajné ceny masla pre 158. individuálnu výzvu na predkladanie ponúk, uskutočnenú v rámci stáleho ponukového konania ustanoveného v nariadení (ES) č. 2571/97 | 5 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 325/2005 z 25. februára 2005 stanovujúce maximálnu výšku subvencie pre zahustené maslo na 330. individuálnu výzvu na predkladanie ponúk, uskutočnenú v rámci stáleho ponukového konania ustanoveného v nariadení (EHS) č. 429/90 | 7 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 326/2005 z 25. februára 2005 týkajúce sa 14. individuálnej výzvy na predkladanie ponúk, uskutočnenej v rámci stáleho ponukového konania ustanoveného v nariadení (ES) č. 2771/1999 | 8 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 327/2005 z 25. februára 2005 týkajúce sa 77. individuálnej výzvy na predkladanie ponúk, uskutočnenej v rámci stáleho ponukového konania ustanoveného v nariadení (ES) č. 2799/1999 | 9 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 328/2005 z 25. februára 2005 týkajúce sa 13. individuálnej výzvy na predkladanie ponúk, uskutočnenej v rámci stáleho ponukového konania, ustanoveného v nariadení (ES) č. 214/2001 | 10 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 329/2005 z 25. februára 2005, ktoré určuje niektoré smerné množstvá a individuálne stropy na vydávanie dovozných povolení na banány do Spoločenstva na druhý štvrťrok 2005 v rámci tarifných kvót A/B a C | 11 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 330/2005 z 25. februára 2005, ktorým sa určujú niektoré smerné množstvá a individuálne stropy na vydávanie dovozných povolení na dodatočné množstvá na dovoz banánov do nových členských krajín na druhý štvrťrok 2005 | 13 |
| | * | Nariadenie Komisie (ES) č. 331/2005 z 25. februára 2005, ktorým sa určuje pomoc na súkromné skladovanie masla a smotany uvedená v nariadení Rady (ES) č. 1255/1999 a ktorým sa ustanovuje výnimka z nariadenia (ES) č. 2771/1999 | 15 |
| | * | Nariadenie Komisie (ES) č. 332/2005 z 25. februára 2005 o vyplatení náhrady za vývoz výrobkov kódu KN 0406, na ktoré sa vzťahujú licencie, o ktoré sa požiadalo pred 1. júnom 2003, do Chorvátska | 17 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 333/2005 z 25. februára 2005, určujúce opravné čiastky náhrad pre obilniny | 18 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 334/2005 z 25. februára 2005, ktorým sa stanovujú vývozné náhrady na produkty v sektore obilnín a ryže, dodávané v rámci národnej a komunitárnej potravinovej pomoci | 20 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 335/2005 z 25. februára 2005 o vydávaní dovozných licencií pre cesnak dovezený v rámci autonómnej colnej kvóty otvorenej nariadením (ES) č. 218/2005 | 22 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 336/2005 z 25. februára 2005 o vydávaní dovozných licencií pre niektoré konzervované huby dovezené v rámci autonómnej colnej kvóty otvorenej nariadením (ES) č. 220/2005 | 23 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 337/2005 z 25. februára 2005, ktorým sa pozastavuje nákup masla v niektorých členských štátoch | 24 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 338/2005 z 25. februára 2005, ktorým sa stanovuje maximálna náhrada na vývoz bielenej ryže s dlhými zrnami B do niektorých tretích krajín v rámci výberového konania v zmysle nariadenia (ES) č. 2032/2004 | 25 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 339/2005 z 25. februára 2005 týkajúce sa ponúk predložených v rámci výberového konania na pridelenie dotáce na dodávku lúpanej ryže s dlhými zrnami B na ostrov Réunion ustanoveného nariadením Komisie (ES) č. 2033/2004 | 26 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 340/2005 z 25. februára 2005, ktoré sa týka predložených ponúk na vývoz bielenej ryže s okrúhlymi, strednými a dlhými zrnami A do niektorých tretích krajín v rámci výberového konania v zmysle nariadenia (ES) č. 2031/2004 | 27 |
| | * | Nariadenie Komisie (ES) č. 341/2005 z 25. februára 2005, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1432/94 a nariadenie (ES) č. 1458/2003, čo sa týka maximálneho množstva, na ktoré sa musia vzťahovať žiadosti o dovoznú licenciu na bravčové mäso | 28 |

Obsah

I   Akty, ktorých uverejnenie je povinné

Strana

Nariadenie Komisie (ES) č. 322/2005 z 25. februára 2005, ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny

1

Nariadenie Komisie (ES) č. 323/2005 z 25. februára 2005 stanovujúce maximálne výšky subvencií pre smotanu, maslo a zahustené maslo pre 158. zvláštne ponukové konanie uskutočnené v rámci stáleho ponukového konania ustanoveného v nariadení (ES) č. 2571/97

3

Nariadenie Komisie (ES) č. 324/2005 z 25. februára 2005 stanovujúce minimálne predajné ceny masla pre 158. individuálnu výzvu na predkladanie ponúk, uskutočnenú v rámci stáleho ponukového konania ustanoveného v nariadení (ES) č. 2571/97

5

Nariadenie Komisie (ES) č. 325/2005 z 25. februára 2005 stanovujúce maximálnu výšku subvencie pre zahustené maslo na 330. individuálnu výzvu na predkladanie ponúk, uskutočnenú v rámci stáleho ponukového konania ustanoveného v nariadení (EHS) č. 429/90

7

Nariadenie Komisie (ES) č. 326/2005 z 25. februára 2005 týkajúce sa 14. individuálnej výzvy na predkladanie ponúk, uskutočnenej v rámci stáleho ponukového konania ustanoveného v nariadení (ES) č. 2771/1999

8

Nariadenie Komisie (ES) č. 327/2005 z 25. februára 2005 týkajúce sa 77. individuálnej výzvy na predkladanie ponúk, uskutočnenej v rámci stáleho ponukového konania ustanoveného v nariadení (ES) č. 2799/1999

9

Nariadenie Komisie (ES) č. 328/2005 z 25. februára 2005 týkajúce sa 13. individuálnej výzvy na predkladanie ponúk, uskutočnenej v rámci stáleho ponukového konania, ustanoveného v nariadení (ES) č. 214/2001

10

Nariadenie Komisie (ES) č. 329/2005 z 25. februára 2005, ktoré určuje niektoré smerné množstvá a individuálne stropy na vydávanie dovozných povolení na banány do Spoločenstva na druhý štvrťrok 2005 v rámci tarifných kvót A/B a C

11

Nariadenie Komisie (ES) č. 330/2005 z 25. februára 2005, ktorým sa určujú niektoré smerné množstvá a individuálne stropy na vydávanie dovozných povolení na dodatočné množstvá na dovoz banánov do nových členských krajín na druhý štvrťrok 2005

13

*

Nariadenie Komisie (ES) č. 331/2005 z 25. februára 2005, ktorým sa určuje pomoc na súkromné skladovanie masla a smotany uvedená v nariadení Rady (ES) č. 1255/1999 a ktorým sa ustanovuje výnimka z nariadenia (ES) č. 2771/1999

15

*

Nariadenie Komisie (ES) č. 332/2005 z 25. februára 2005 o vyplatení náhrady za vývoz výrobkov kódu KN 0406, na ktoré sa vzťahujú licencie, o ktoré sa požiadalo pred 1. júnom 2003, do Chorvátska

17

Nariadenie Komisie (ES) č. 333/2005 z 25. februára 2005, určujúce opravné čiastky náhrad pre obilniny

18

Nariadenie Komisie (ES) č. 334/2005 z 25. februára 2005, ktorým sa stanovujú vývozné náhrady na produkty v sektore obilnín a ryže, dodávané v rámci národnej a komunitárnej potravinovej pomoci

20

Nariadenie Komisie (ES) č. 335/2005 z 25. februára 2005 o vydávaní dovozných licencií pre cesnak dovezený v rámci autonómnej colnej kvóty otvorenej nariadením (ES) č. 218/2005

22

Nariadenie Komisie (ES) č. 336/2005 z 25. februára 2005 o vydávaní dovozných licencií pre niektoré konzervované huby dovezené v rámci autonómnej colnej kvóty otvorenej nariadením (ES) č. 220/2005

23

Nariadenie Komisie (ES) č. 337/2005 z 25. februára 2005, ktorým sa pozastavuje nákup masla v niektorých členských štátoch

24

Nariadenie Komisie (ES) č. 338/2005 z 25. februára 2005, ktorým sa stanovuje maximálna náhrada na vývoz bielenej ryže s dlhými zrnami B do niektorých tretích krajín v rámci výberového konania v zmysle nariadenia (ES) č. 2032/2004

25

Nariadenie Komisie (ES) č. 339/2005 z 25. februára 2005 týkajúce sa ponúk predložených v rámci výberového konania na pridelenie dotáce na dodávku lúpanej ryže s dlhými zrnami B na ostrov Réunion ustanoveného nariadením Komisie (ES) č. 2033/2004

26

Nariadenie Komisie (ES) č. 340/2005 z 25. februára 2005, ktoré sa týka predložených ponúk na vývoz bielenej ryže s okrúhlymi, strednými a dlhými zrnami A do niektorých tretích krajín v rámci výberového konania v zmysle nariadenia (ES) č. 2031/2004

27

*

Nariadenie Komisie (ES) č. 341/2005 z 25. februára 2005, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1432/94 a nariadenie (ES) č. 1458/2003, čo sa týka maximálneho množstva, na ktoré sa musia vzťahovať žiadosti o dovoznú licenciu na bravčové mäso

28

| | | II   Akty, ktorých uverejnenie nie je povinné |
| --- | --- | --- |
| | | Komisia |
| | * | 2005/163/ES:Rozhodnutie Komisie zo 16. marca 2004 o štátnej pomoci poskytovanej Talianskom námorným spoločnostiam Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar a Toremar (Gruppo Tirrenia)
  (oznámené pod číslom dokumentu K(2004) 470)

   (
  1
  ) | 29 |
| | * | 2005/164/ES:Rozhodnutie Komisie z 8. septembra 2004 o štátnej pomoci, ktorú má Belgicko v úmysle poskytnúť podniku Stora Enso Langerbrugge
  (oznámené pod číslom dokumentu K(2004) 3351)

   (
  1
  ) | 66 |

II   Akty, ktorých uverejnenie nie je povinné

Komisia

*

2005/163/ES:Rozhodnutie Komisie zo 16. marca 2004 o štátnej pomoci poskytovanej Talianskom námorným spoločnostiam Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar a Toremar (Gruppo Tirrenia)
  (oznámené pod číslom dokumentu K(2004) 470)

   (
  1
  )

(oznámené pod číslom dokumentu K(2004) 470)

1

29

*

2005/164/ES:Rozhodnutie Komisie z 8. septembra 2004 o štátnej pomoci, ktorú má Belgicko v úmysle poskytnúť podniku Stora Enso Langerbrugge
  (oznámené pod číslom dokumentu K(2004) 3351)

   (
  1
  )

(oznámené pod číslom dokumentu K(2004) 3351)

1

66

| | | Korigendá |
| --- | --- | --- |
| | * | Korigendum k nariadeniu Komisie (ES) č. 1582/2004 z 8. septembra 2004, ktorým sa iniciuje vyšetrovanie týkajúce sa možného obchádzania antidumpingových opatrení uvalených nariadením Rady (ES) č. 1470/2001 na dovozy integrovaných elektronických kompaktných žiariviek (CFL-i) pochádzajúcich z Čínskej ľudovej republiky dovozmi integrovaných elektronických kompaktných žiariviek (CFL-i) zasielaných z Vietnamu, Pakistanu alebo Filipín, ktoré majú alebo nemajú deklarovaný pôvod vo Vietname, Pakistane alebo na Filipínach, čím takéto dovozy podliehajú registrácii (Ú. v. EÚ L 289, 10.9.2004) | 78 |
| | * | Korigendum k nariadeniu Komisie (ES) č. 305/2005 z 19. októbra 2004, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 312/2003, pokiaľ ide o colné kvóty na určité výrobky pôvodom z Čile (Ú. v. EÚ L 52, 25.2.2005) | 78 |

Korigendá

*

Korigendum k nariadeniu Komisie (ES) č. 1582/2004 z 8. septembra 2004, ktorým sa iniciuje vyšetrovanie týkajúce sa možného obchádzania antidumpingových opatrení uvalených nariadením Rady (ES) č. 1470/2001 na dovozy integrovaných elektronických kompaktných žiariviek (CFL-i) pochádzajúcich z Čínskej ľudovej republiky dovozmi integrovaných elektronických kompaktných žiariviek (CFL-i) zasielaných z Vietnamu, Pakistanu alebo Filipín, ktoré majú alebo nemajú deklarovaný pôvod vo Vietname, Pakistane alebo na Filipínach, čím takéto dovozy podliehajú registrácii (Ú. v. EÚ L 289, 10.9.2004)

78

*

Korigendum k nariadeniu Komisie (ES) č. 305/2005 z 19. októbra 2004, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 312/2003, pokiaľ ide o colné kvóty na určité výrobky pôvodom z Čile (Ú. v. EÚ L 52, 25.2.2005)

78

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

I Akty, ktorých uverejnenie je povinné

| 26.2.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 53/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 53/1

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 322/2005

z 25. februára 2005,

ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 3223/94 z 21. decembra 1994 o uplatňovaní režimu dovozu ovocia a zeleniny (1), najmä na jeho článok 4 ods. 1,

keďže:

| (1) | Nariadenie (ES) č. 3223/94 predpokladá, pri uplatňovaní výsledkov multilaterálnych obchodných rokovaní Uruguajského kola, kritériá, ktorými Komisia určí paušálne dovozné hodnoty pre tretie krajiny, pre produkty a na obdobia, ktoré sú spresnené v jeho prílohe. |
| --- | --- |

(1)

Nariadenie (ES) č. 3223/94 predpokladá, pri uplatňovaní výsledkov multilaterálnych obchodných rokovaní Uruguajského kola, kritériá, ktorými Komisia určí paušálne dovozné hodnoty pre tretie krajiny, pre produkty a na obdobia, ktoré sú spresnené v jeho prílohe.

| (2) | Pri uplatnení vyššie uvedených kritérií musia byť paušálne dovozné hodnoty stanovené na úrovniach určených v prílohe k tomuto nariadeniu, |
| --- | --- |

(2)

Pri uplatnení vyššie uvedených kritérií musia byť paušálne dovozné hodnoty stanovené na úrovniach určených v prílohe k tomuto nariadeniu,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 4 nariadenia (ES) č. 3223/94 sú stanovené podľa údajov uvedených v tabuľke prílohy.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 26. februára 2005.

Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 25. februára 2005

Za Komisiu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. ES L 337, 24.12.1994, s. 66. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1947/2002 (Ú. v. ES L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

PRÍLOHA

k nariadeniu Komisie z 25. februára 2005, ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód tretích krajín (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | 052 | 121,9 |
| 204 | 66,1 |
| 212 | 151,1 |
| 624 | 193,8 |
| 999 | 133,2 |
| 0707 00 05 | 052 | 173,6 |
| 068 | 152,0 |
| 204 | 115,9 |
| 220 | 230,6 |
| 999 | 168,0 |
| 0709 10 00 | 220 | 36,6 |
| 999 | 36,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 190,8 |
| 204 | 176,4 |
| 999 | 183,6 |
| 0805 10 20 | 052 | 56,3 |
| 204 | 46,4 |
| 212 | 50,5 |
| 220 | 39,2 |
| 624 | 67,5 |
| 999 | 52,0 |
| 0805 20 10 | 204 | 87,1 |
| 624 | 84,0 |
| 999 | 85,6 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 59,6 |
| 204 | 97,6 |
| 400 | 84,9 |
| 464 | 56,0 |
| 624 | 87,7 |
| 662 | 49,9 |
| 999 | 72,6 |
| 0805 50 10 | 052 | 56,5 |
| 999 | 56,5 |
| 0808 10 80 | 400 | 107,9 |
| 404 | 96,3 |
| 508 | 80,2 |
| 512 | 95,5 |
| 524 | 56,8 |
| 528 | 76,5 |
| 720 | 51,1 |
| 999 | 80,6 |
| 0808 20 50 | 388 | 79,3 |
| 400 | 95,6 |
| 512 | 58,7 |
| 528 | 69,1 |
| 999 | 75,7 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód tretích krajín (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

052

121,9

204

66,1

212

151,1

624

193,8

999

133,2

0707 00 05

052

173,6

068

152,0

204

115,9

220

230,6

999

168,0

0709 10 00

220

36,6

999

36,6

0709 90 70

052

190,8

204

176,4

999

183,6

0805 10 20

052

56,3

204

46,4

212

50,5

220

39,2

624

67,5

999

52,0

0805 20 10

204

87,1

624

84,0

999

85,6

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

59,6

204

97,6

400

84,9

464

56,0

624

87,7

662

49,9

999

72,6

0805 50 10

052

56,5

999

56,5

0808 10 80

400

107,9

404

96,3

508

80,2

512

95,5

524

56,8

528

76,5

720

51,1

999

80,6

0808 20 50

388

79,3

400

95,6

512

58,7

528

69,1

999

75,7

---

(1)  Nomenklatúra krajín podľa nariadenia Komisie (ES) č. 2081/2003 (Ú. v. EÚ L 313, 28.11.2003, s. 11). Kód „999“ označuje „iné miesto pôvodu“.

---

| 26.2.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 53/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 53/3

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 323/2005

z 25. februára 2005

stanovujúce maximálne výšky subvencií pre smotanu, maslo a zahustené maslo pre 158. zvláštne ponukové konanie uskutočnené v rámci stáleho ponukového konania ustanoveného v nariadení (ES) č. 2571/97

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1255/1999 zo 17. mája 1999 o spoločnej organizácii trhov v sektore mlieka a mliečnych výrobkov (1), najmä na jeho článok 10,

keďže:

| (1) | V súlade s nariadením Komisie (ES) č. 2571/97 z 15. decembra 1997 týkajúcim sa predaja masla za zníženú cenu a udelenia subvencie pre smotanu, maslo a zahustené maslo, ktoré sú určené pre výrobu cukrárenských výrobkov, zmrzlín a iných potravinárskych výrobkov (2), intervenčné orgány pristupujú prostredníctvom ponukového konania k predaju istých množstiev intervenčného masla, ktoré sa nachádza v ich vlastníctve a k udeleniu subvencie pre smotanu, maslo a zahustené maslo. Článok 18 uvedeného nariadenia ustanovuje, že vzhľadom na ponuky prijaté pre každú individuálnu výzvu na predkladanie ponúk sa určuje minimálna predajná cena masla, ako aj maximálna výška subvencie pre smotanu, maslo a zahustené maslo, ktoré sa môžu líšiť v závislosti od miesta určenia, obsahu tuku v masle a spôsobu použitia, alebo sa rozhodne o zastavení ponukového konania. Podľa toho je potom potrebné stanoviť výšku záruky alebo záruk na spracovanie. |
| --- | --- |

(1)

V súlade s nariadením Komisie (ES) č. 2571/97 z 15. decembra 1997 týkajúcim sa predaja masla za zníženú cenu a udelenia subvencie pre smotanu, maslo a zahustené maslo, ktoré sú určené pre výrobu cukrárenských výrobkov, zmrzlín a iných potravinárskych výrobkov (2), intervenčné orgány pristupujú prostredníctvom ponukového konania k predaju istých množstiev intervenčného masla, ktoré sa nachádza v ich vlastníctve a k udeleniu subvencie pre smotanu, maslo a zahustené maslo. Článok 18 uvedeného nariadenia ustanovuje, že vzhľadom na ponuky prijaté pre každú individuálnu výzvu na predkladanie ponúk sa určuje minimálna predajná cena masla, ako aj maximálna výška subvencie pre smotanu, maslo a zahustené maslo, ktoré sa môžu líšiť v závislosti od miesta určenia, obsahu tuku v masle a spôsobu použitia, alebo sa rozhodne o zastavení ponukového konania. Podľa toho je potom potrebné stanoviť výšku záruky alebo záruk na spracovanie.

| (2) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre mlieko a mliečne výrobky, |
| --- | --- |

(2)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre mlieko a mliečne výrobky,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Pre 158. ponukové konanie uskutočnené v rámci stáleho ponukového konania ustanoveného v nariadení (ES) č. 2571/97 sa maximálna výška subvencií, ako aj výšky záruk na spracovanie stanovujú pre hodnoty uvedené v tabuľke v prílohe.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 26. februára 2005.

Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 25. februára 2005

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 160, 26.6.1999, s. 48. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 186/2004 (Ú. v. EÚ L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  Ú. v. ES L 350, 20.12.1997, s. 3. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2250/2004 (Ú. v. EÚ L 381, 28.12.2004, s. 25).

2

---

PRÍLOHA

K nariadeniu Komisie z 25. februára 2005, ktorým sa stanovuje maximálna výška subvencií pre smotanu, maslo a zahustené maslo pre 158. individuálnu výzvu na predkladanie ponúk, uskutočnenú v rámci stáleho ponukového konania ustanoveného v nariadení (ES) č. 2571/97

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Vzorec | A | B |
| Spôsob zavedenia | So značkovacími látkami | Bez značkovacích látok | So značkovacími látkami | Bez značkovacích látok |
| Maximálna výška subvencie | Maslo ≥ 82 % | 56 | 52 | 55,5 | 52 |
| Maslo < 82 % | 54,5 | 50,8 | — | 49,75 |
| Zahustené maslo | 67,5 | 63,5 | 67 | 63,5 |
| Smotana | | | 26 | 22 |
| Záruka na spracovanie | Maslo | 62 | — | 61 | — |
| Zahustené maslo | 74 | — | 74 | — |
| Smotana | — | — | 29 | — |

(EUR/100 kg)

Vzorec

A

B

Spôsob zavedenia

So značkovacími látkami

Bez značkovacích látok

So značkovacími látkami

Bez značkovacích látok

Maximálna výška subvencie

Maslo ≥ 82 %

56

52

55,5

52

Maslo < 82 %

54,5

50,8

—

49,75

Zahustené maslo

67,5

63,5

67

63,5

Smotana

26

22

Záruka na spracovanie

Maslo

62

—

61

—

Zahustené maslo

74

—

74

—

Smotana

—

—

29

—

---

| 26.2.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 53/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 53/5

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 324/2005

z 25. februára 2005

stanovujúce minimálne predajné ceny masla pre 158. individuálnu výzvu na predkladanie ponúk, uskutočnenú v rámci stáleho ponukového konania ustanoveného v nariadení (ES) č. 2571/97

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1255/1999 zo 17. mája 1999 o spoločnej organizácii trhov v sektore mlieka a mliečnych výrobkov (1), najmä na jeho článok 10,

keďže:

| (1) | V súlade s nariadením Komisie (ES) č. 2571/97 z 15. decembra 1997 týkajúcim sa predaja masla za zníženú cenu a udelenia subvencie pre smotanu, maslo a zahustené maslo, ktoré sú určené na výrobu cukrárenských výrobkov, zmrzlín a iných potravinárskych výrobkov (2), intervenčné orgány pristupujú prostredníctvom ponukového konania k predaju istých množstiev intervenčného masla, ktoré sa nachádza v ich vlastníctve, a k udeleniu subvencie pre smotanu, maslo a zahustené maslo. Článok 18 uvedeného nariadenia ustanovuje, že vzhľadom na ponuky prijaté pre každú individuálnu výzvu na predkladanie ponúk sa určuje minimálna predajná cena masla, ako aj maximálna výška subvencie pre smotanu, maslo a zahustené maslo, ktoré sa môžu líšiť v závislosti od miesta určenia, obsahu tuku v masle a spôsobu použitia, alebo sa rozhodne o zastavení ponukového konania. Podľa toho je potom potrebné stanoviť výšku záruky alebo záruk na spracovanie. |
| --- | --- |

(1)

V súlade s nariadením Komisie (ES) č. 2571/97 z 15. decembra 1997 týkajúcim sa predaja masla za zníženú cenu a udelenia subvencie pre smotanu, maslo a zahustené maslo, ktoré sú určené na výrobu cukrárenských výrobkov, zmrzlín a iných potravinárskych výrobkov (2), intervenčné orgány pristupujú prostredníctvom ponukového konania k predaju istých množstiev intervenčného masla, ktoré sa nachádza v ich vlastníctve, a k udeleniu subvencie pre smotanu, maslo a zahustené maslo. Článok 18 uvedeného nariadenia ustanovuje, že vzhľadom na ponuky prijaté pre každú individuálnu výzvu na predkladanie ponúk sa určuje minimálna predajná cena masla, ako aj maximálna výška subvencie pre smotanu, maslo a zahustené maslo, ktoré sa môžu líšiť v závislosti od miesta určenia, obsahu tuku v masle a spôsobu použitia, alebo sa rozhodne o zastavení ponukového konania. Podľa toho je potom potrebné stanoviť výšku záruky alebo záruk na spracovanie.

| (2) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre mlieko a mliečne výrobky, |
| --- | --- |

(2)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre mlieko a mliečne výrobky,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Pre 158. ponukové konanie, uskutočnené v rámci stáleho ponukového konania ustanoveného v nariadení (ES) č. 2571/97, sa minimálne predajné ceny pre intervenčné maslo, ako aj výšky záruk na spracovanie stanovujú na hodnoty uvedené v tabuľke prílohy.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 26. februára 2005.

Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 25. februára 2005

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 160, 26.6.1999, s. 48. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 186/2004 (Ú. v. EÚ L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  Ú. v. ES L 350, 20.12.1997, s. 3. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 2250/2004 (Ú. v. EÚ L 381, 28.12.2004, s. 25).

2

---

PRÍLOHA

k nariadeniu Komisie z 25. februára 2005, ktorým sa stanovujú minimálne predajné ceny masla pre 158. individuálnu výzvu na predkladanie ponúk, uskutočnenú v rámci stáleho ponukového konania ustanoveného v nariadení (ES) č. 2571/97

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Vzorec | A | B |
| Spôsob zavedenia | So značkovacími látkami | Bez značkovacích látok | So značkovacími látkami | Bez značkovacích látok |
| Minimálna predajná cena | Maslo ≥ 82 % | Prirodzené | — | 210 | — | — |
| Zahustené | — | — | — | — |
| Záruka na spracovanie | Prirodzené | — | 73 | — | — |
| Zahustené | — | — | — | — |

(EUR/100 kg)

Vzorec

A

B

Spôsob zavedenia

So značkovacími látkami

Bez značkovacích látok

So značkovacími látkami

Bez značkovacích látok

Minimálna predajná cena

Maslo ≥ 82 %

Prirodzené

—

210

—

—

Zahustené

—

—

—

—

Záruka na spracovanie

Prirodzené

—

73

—

—

Zahustené

—

—

—

—

---

| 26.2.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 53/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 53/7

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 325/2005

z 25. februára 2005

stanovujúce maximálnu výšku subvencie pre zahustené maslo na 330. individuálnu výzvu na predkladanie ponúk, uskutočnenú v rámci stáleho ponukového konania ustanoveného v nariadení (EHS) č. 429/90

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1255/1999 zo 17. mája 1999 o spoločnej organizácii trhov v sektore mlieka a mliečnych výrobkov (1), najmä na jeho článok 10,

keďže:

| (1) | V súlade s nariadením Komisie (EHS) č. 429/90 z 20. februára 1990 týkajúcim sa udeľovania subvencie pre zahustené maslo určené na priamu spotrebu v spoločenstve (2) prostredníctvom ponukového konania, intervenčné orgány pristupujú k stálemu ponukovému konaniu za účelom udelenia subvencie pre zahustené maslo. Článok 6 uvedeného nariadenia ustanovuje, že vzhľadom na ponuky prijaté pre každú individuálnu výzvu na predkladanie ponúk sa určuje maximálna výška subvencie pre zahustené maslo s minimálnym obsahom tuku 96 %, alebo sa rozhodne o zastavení ponukového konania. Z tohto dôvodu je potrebné stanoviť výšku záruky miesta určenia. |
| --- | --- |

(1)

V súlade s nariadením Komisie (EHS) č. 429/90 z 20. februára 1990 týkajúcim sa udeľovania subvencie pre zahustené maslo určené na priamu spotrebu v spoločenstve (2) prostredníctvom ponukového konania, intervenčné orgány pristupujú k stálemu ponukovému konaniu za účelom udelenia subvencie pre zahustené maslo. Článok 6 uvedeného nariadenia ustanovuje, že vzhľadom na ponuky prijaté pre každú individuálnu výzvu na predkladanie ponúk sa určuje maximálna výška subvencie pre zahustené maslo s minimálnym obsahom tuku 96 %, alebo sa rozhodne o zastavení ponukového konania. Z tohto dôvodu je potrebné stanoviť výšku záruky miesta určenia.

| (2) | Na základe prijatých ponúk je potrebné stanoviť maximálnu výšku subvencie na úrovni uvedenej vyššie a následne stanoviť záruku miesta určenia. |
| --- | --- |

(2)

Na základe prijatých ponúk je potrebné stanoviť maximálnu výšku subvencie na úrovni uvedenej vyššie a následne stanoviť záruku miesta určenia.

| (3) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre mlieko a mliečne výrobky, |
| --- | --- |

(3)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre mlieko a mliečne výrobky,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

V súvislasti s 330. ponukovým konaním, uskutočneným v rámci stáleho ponukového konania ustanoveného v nariadení (EHS) č. 429/90, a maximálna výška subvencie a záruka miesta určenia stanovujú takto:

| — | maximálna výška subvencie: |
| --- | --- |

—

maximálna výška subvencie:

66,6 EUR/100 kg,

| — | záruka miesta určenia: |
| --- | --- |

—

záruka miesta určenia:

74 EUR/100 kg.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňa 26. februára 2005.

Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 25. februára 2005

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 160, 26.6.1999, s. 48. Nariadenie naposledy zmemené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 186/2004 (Ú. v. EÚ L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  Ú. v. ES L 45, 21.2.1990, s. 8. Nariadenie naposledy zmemené a doplnené nariadením (ES) č. 2250/2004 (Ú. v. EÚ L 381, 28.12.2004, s. 25).

2

---

| 26.2.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 53/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 53/8

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 326/2005

z 25. februára 2005

týkajúce sa 14. individuálnej výzvy na predkladanie ponúk, uskutočnenej v rámci stáleho ponukového konania ustanoveného v nariadení (ES) č. 2771/1999

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskych spoločenstiev,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1255/1999 zo 17. mája 1999 o spoločnej organizácii trhu s mliekom a mliečnymi výrobkami (1), a najmä na jeho článok 10 písm. c),

keďže:

| (1) | V súlade s článkom 21 nariadenia Komisie (ES) č. 2771/1999 zo 16. decembra 1999, ustanovujúceho podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1255/1999, pokiaľ ide o intervenciu na trhu s maslom a smotanou (2), ponúkajú intervenčné agentúry na základe obvyklej výzvy na verejné obstarávanie na predaj určité množstvá masla, ktoré vlastnia. |
| --- | --- |

(1)

V súlade s článkom 21 nariadenia Komisie (ES) č. 2771/1999 zo 16. decembra 1999, ustanovujúceho podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1255/1999, pokiaľ ide o intervenciu na trhu s maslom a smotanou (2), ponúkajú intervenčné agentúry na základe obvyklej výzvy na verejné obstarávanie na predaj určité množstvá masla, ktoré vlastnia.

| (2) | Na základe ponúk prijatých po každej individuálnej výzve na verejné obstarávanie je potrebné stanoviť minimálnu predajnú cenu alebo je potrebné prijať rozhodnutie o neposkytnutí odmeny v súlade s článkom 24a nariadenia (ES) č. 2771/1999. |
| --- | --- |

(2)

Na základe ponúk prijatých po každej individuálnej výzve na verejné obstarávanie je potrebné stanoviť minimálnu predajnú cenu alebo je potrebné prijať rozhodnutie o neposkytnutí odmeny v súlade s článkom 24a nariadenia (ES) č. 2771/1999.

| (3) | Po preskúmaní prijatých ponúk sa intervenčné orgány rozhodli zastaviť ponukové konanie, |
| --- | --- |

(3)

Po preskúmaní prijatých ponúk sa intervenčné orgány rozhodli zastaviť ponukové konanie,

| (4) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre mlieko a mliečne výrobky, |
| --- | --- |

(4)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre mlieko a mliečne výrobky,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

V súvislosti s 14. individuálnou výzvou na predkladanie ponúk, uskutočnenou v zmysle nariadenia (ES) č. 2771/1991, ktorej lehota na podávanie ponúk vypršala dňa 22. februára 2005, sa intervenčné orgány rozhodli zastaviť ponukové konanie.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 26. februára 2005.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozahu a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 25. februára 2005

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 160, 26.6.1999, s. 48. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 186/2004 (Ú. v. EÚ L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  Ú. v. ES L 333, 24.12.1999, s. 11. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2250/2004 (Ú. v. EÚ L 381, 28.12.2004, s. 25).

2

---

| 26.2.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 53/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 53/9

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 327/2005

z 25. februára 2005

týkajúce sa 77. individuálnej výzvy na predkladanie ponúk, uskutočnenej v rámci stáleho ponukového konania ustanoveného v nariadení (ES) č. 2799/1999

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1255/1999 zo 17. mája 1999 o spoločnej organizácii trhov v sektore mlieka a mliečnych výrobkov (1), najmä na jeho článok 10,

keďže:

| (1) | V zmysle článku 26 nariadenia Komisie (ES) č. 2799/1999 zo 17. decembra 1999, ktorým sa stanovujú podmienky uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1255/1999 v súvislosti s udeľovaním subvencie pre odtučnené sušené mlieko určené na kŕmenie zvierat a s predajom uvedeného odtučneného mlieka (2), intervenčné orgány zaradili do stáleho ponukového konania niektoré množstvá odtučneného sušeného mlieka, ktorého sú vlastníkmi. |
| --- | --- |

(1)

V zmysle článku 26 nariadenia Komisie (ES) č. 2799/1999 zo 17. decembra 1999, ktorým sa stanovujú podmienky uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1255/1999 v súvislosti s udeľovaním subvencie pre odtučnené sušené mlieko určené na kŕmenie zvierat a s predajom uvedeného odtučneného mlieka (2), intervenčné orgány zaradili do stáleho ponukového konania niektoré množstvá odtučneného sušeného mlieka, ktorého sú vlastníkmi.

| (2) | Podľa článku 30 nariadenia (ES) č. 2799/1999 sa určuje, vzhľadom na ponuky prijaté pre každú individuálnu výzvu na predkladanie ponúk, minimálna predajná cena alebo sa rozhodne o zastavení ponukového konania. |
| --- | --- |

(2)

Podľa článku 30 nariadenia (ES) č. 2799/1999 sa určuje, vzhľadom na ponuky prijaté pre každú individuálnu výzvu na predkladanie ponúk, minimálna predajná cena alebo sa rozhodne o zastavení ponukového konania.

| (3) | Po preskúmaní prijatých ponúk sa intervenčné orgány rozhodli zastaviť ponukové konanie. |
| --- | --- |

(3)

Po preskúmaní prijatých ponúk sa intervenčné orgány rozhodli zastaviť ponukové konanie.

| (4) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre mlieko a mliečne výrobky, |
| --- | --- |

(4)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre mlieko a mliečne výrobky,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

V súvislosti so 77. individuálnou výzvou na predkladanie ponúk, uskutočnenou v zmysle nariadenia (ES) č. 2799/1999 a ktorej lehota na podávanie ponúk vypršala dňa 22. februára 2005, intervenčné orgány rozhodli zastaviť ponukové konanie.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňa 26. februára 2005.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 25. februára 2005

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 160, 26.6.1999, s. 48. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 186/2004 (Ú. v. EÚ L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  Ú. v. ES L 340, 31.12.1999, s. 3. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2250/2004 (Ú. v. EÚ L 381, 28.12.2004, s. 25).

2

---

| 26.2.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 53/10 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 53/10

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 328/2005

z 25. februára 2005

týkajúce sa 13. individuálnej výzvy na predkladanie ponúk, uskutočnenej v rámci stáleho ponukového konania, ustanoveného v nariadení (ES) č. 214/2001

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1255/1999 zo 17. mája 1999 o spoločnej organizácii trhu s mliekom a mliečnymi výrobkami (1), a najmä na jeho článok 10 písm. c),

keďže:

| (1) | V súlade s článkom 21 nariadenia Komisie (ES) č. 214/2001 z 12. januára 2001, ustanovujúceho podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1255/1999 o intervencii na trhu s odtučneným práškovým mliekom (2), a na základe stáleho ponukového konania, intervenčné agentúry ponúkajú na predaj určité množstvá prášku z odstredeného mlieka, ktoré vlastnia. |
| --- | --- |

(1)

V súlade s článkom 21 nariadenia Komisie (ES) č. 214/2001 z 12. januára 2001, ustanovujúceho podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1255/1999 o intervencii na trhu s odtučneným práškovým mliekom (2), a na základe stáleho ponukového konania, intervenčné agentúry ponúkajú na predaj určité množstvá prášku z odstredeného mlieka, ktoré vlastnia.

| (2) | Na základe ponúk prijatých po každej individuálnej výzve na predkladanie ponúk je potrebné stanoviť minimálnu predajnú cenu alebo je potrebné prijať rozhodnutie o neposkytnutí odmeny v súlade s článkom 24a nariadenia (ES) č. 214/2001. |
| --- | --- |

(2)

Na základe ponúk prijatých po každej individuálnej výzve na predkladanie ponúk je potrebné stanoviť minimálnu predajnú cenu alebo je potrebné prijať rozhodnutie o neposkytnutí odmeny v súlade s článkom 24a nariadenia (ES) č. 214/2001.

| (3) | Po preskúmaní prijatých ponúk sa intervenčné orgány rozhodli zastaviť ponukové konanie. |
| --- | --- |

(3)

Po preskúmaní prijatých ponúk sa intervenčné orgány rozhodli zastaviť ponukové konanie.

| (4) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre mlieko a mliečne výrobky, |
| --- | --- |

(4)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre mlieko a mliečne výrobky,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

V súvislosti s 13. individuálnou výzvou na predkladanie ponúk, uskutočnenou v zmysle nariadenia (ES) č. 214/2001 a ktorej lehota na podávanie ponúk vypršala 22. februára 2005, intervenčné orgány rozhodli zastaviť ponukové konanie.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 26. februára 2005.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 25. februára 2005

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 160, 26.6.1999, s. 48. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 186/2004 (Ú. v. EÚ L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  Ú. v. ES L 37, 7.2.2001, s. 100. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2250/2004 (Ú. v. EÚ L 381, 28.12.2004, s. 25).

2

---

| 26.2.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 53/11 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 53/11

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 329/2005

z 25. februára 2005,

ktoré určuje niektoré smerné množstvá a individuálne stropy na vydávanie dovozných povolení na banány do Spoločenstva na druhý štvrťrok 2005 v rámci tarifných kvót A/B a C

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 404/93 z 13. februára 1993 o spoločnej organizácii trhu s banánmi (1), a najmä na jeho článok 20,

keďže:

| (1) | Článok 14 ods. 1 nariadenia Komisie (ES) č. 896/2001 zo 7. mája 2001 o pravidlách uplatňovania nariadenia Rady (EHS) č. 404/93 v oblasti dovozného režimu banánov do Spoločenstva (2) určuje na účely vydávania dovozných povolení možnosť stanoviť pre každý z prvých troch štvrťrokov roka smerné množstvo vyjadrené rovnakým percentuálnym podielom disponibilného množstva pre každú z tarifných kvót A/B a C v zmysle článku 18 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 404/93. |
| --- | --- |

(1)

Článok 14 ods. 1 nariadenia Komisie (ES) č. 896/2001 zo 7. mája 2001 o pravidlách uplatňovania nariadenia Rady (EHS) č. 404/93 v oblasti dovozného režimu banánov do Spoločenstva (2) určuje na účely vydávania dovozných povolení možnosť stanoviť pre každý z prvých troch štvrťrokov roka smerné množstvo vyjadrené rovnakým percentuálnym podielom disponibilného množstva pre každú z tarifných kvót A/B a C v zmysle článku 18 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 404/93.

| (2) | Údaje, ktoré sa týkajú na jednej strane množstva banánov, s ktorým sa obchodovalo v Spoločenstve v roku 2004, najmä uskutočnených dovozov, obzvlášť počas druhého štvrťroka, a na strane druhej perspektív zásobovania a spotreby na trhu Spoločenstva počas toho istého druhého štvrťroka roku 2005, vedú k stanoveniu smerného množstva pre tarifné kvóty A/B a C tak, aby bolo možné zabezpečiť uspokojivé zásobovanie Spoločenstva, ako aj pokračovanie obchodných tokov medzi výrobným a obchodným sektorom. |
| --- | --- |

(2)

Údaje, ktoré sa týkajú na jednej strane množstva banánov, s ktorým sa obchodovalo v Spoločenstve v roku 2004, najmä uskutočnených dovozov, obzvlášť počas druhého štvrťroka, a na strane druhej perspektív zásobovania a spotreby na trhu Spoločenstva počas toho istého druhého štvrťroka roku 2005, vedú k stanoveniu smerného množstva pre tarifné kvóty A/B a C tak, aby bolo možné zabezpečiť uspokojivé zásobovanie Spoločenstva, ako aj pokračovanie obchodných tokov medzi výrobným a obchodným sektorom.

| (3) | Na základe tých istých údajov sa má podľa článku 14 ods. 2 nariadenia (ES) č. 896/2001 určiť maximálne množstvo, na ktoré môže každý prevádzkovateľ predkladať žiadosti o povolenie na druhý štvrťrok 2005. |
| --- | --- |

(3)

Na základe tých istých údajov sa má podľa článku 14 ods. 2 nariadenia (ES) č. 896/2001 určiť maximálne množstvo, na ktoré môže každý prevádzkovateľ predkladať žiadosti o povolenie na druhý štvrťrok 2005.

| (4) | S ohľadom na skutočnosť, že ustanovenia tohto nariadenia sa musia uplatňovať pred začiatkom obdobia, v ktorom sa predkladajú žiadosti o povolenia na druhý štvrťrok 2005, treba zabezpečiť okamžité nadobudnutie platnosti tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(4)

S ohľadom na skutočnosť, že ustanovenia tohto nariadenia sa musia uplatňovať pred začiatkom obdobia, v ktorom sa predkladajú žiadosti o povolenia na druhý štvrťrok 2005, treba zabezpečiť okamžité nadobudnutie platnosti tohto nariadenia.

| (5) | Toto nariadenie sa musí aplikovať na prevádzkovateľov ustanovených v Spoločenstve v zložení z 30. apríla 2004, keďže nariadenie Komisie (ES) č. 1892/2004 (3) ustanovilo prechodné opatrenie na dovoz banánov do Spoločenstva z dôvodov vstupu Českej republiky, Estónska, Cypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Poľska, Slovinska a Slovenska. |
| --- | --- |

(5)

Toto nariadenie sa musí aplikovať na prevádzkovateľov ustanovených v Spoločenstve v zložení z 30. apríla 2004, keďže nariadenie Komisie (ES) č. 1892/2004 (3) ustanovilo prechodné opatrenie na dovoz banánov do Spoločenstva z dôvodov vstupu Českej republiky, Estónska, Cypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Poľska, Slovinska a Slovenska.

| (6) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre banány, |
| --- | --- |

(6)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre banány,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Smerné množstvo určené v článku 14 ods. 1 nariadenia (ES) č. 896/2001 na vydávanie dovozných povolení na banány v rámci tarifných kvót podľa článku 18 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 404/93 sa pre druhý štvrťrok 2005 určuje na:

| — | 29 % disponibilného množstva pre tradičných prevádzkovateľov a netradičných prevádzkovateľov ustanovených v Spoločenstve v zložení z 30. apríla 2004 podľa tarifných kvót A/B, |
| --- | --- |

—

29 % disponibilného množstva pre tradičných prevádzkovateľov a netradičných prevádzkovateľov ustanovených v Spoločenstve v zložení z 30. apríla 2004 podľa tarifných kvót A/B,

| — | 29 % disponibilného množstva pre tradičných prevádzkovateľov a netradičných prevádzkovateľov ustanovených v Spoločenstve v zložení z 30. apríla 2004 podľa tarifnej kvóty C. |
| --- | --- |

—

29 % disponibilného množstva pre tradičných prevádzkovateľov a netradičných prevádzkovateľov ustanovených v Spoločenstve v zložení z 30. apríla 2004 podľa tarifnej kvóty C.

Článok 2

Na druhý štvrťrok 2005 sa maximálne povolené množstvo v zmysle článku 14 ods. 2 nariadenia (ES) č. 896/2001 na vydávanie dovozných povolení na banány v rámci tarifných kvót podľa článku 18 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 404/93 určuje na:

| a) | 29 % z referenčného množstva určeného a oznámeného uplatnením článkov 4 a 5 nariadenia (ES) č. 896/2001 pre tradičných prevádzkovateľov ustanovených v Spoločenstve v zložení z 30. apríla 2004 podľa tarifných kvót A/B; |
| --- | --- |

a)

29 % z referenčného množstva určeného a oznámeného uplatnením článkov 4 a 5 nariadenia (ES) č. 896/2001 pre tradičných prevádzkovateľov ustanovených v Spoločenstve v zložení z 30. apríla 2004 podľa tarifných kvót A/B;

| b) | 29 % zo stanoveného a notifikovaného/oznámeného množstva uplatnením článku 9 ods. 3 nariadenia (ES) č. 896/2001 pre netradičných prevádzkovateľov ustanovených v Spoločenstve v zložení z 30. apríla 2004 podľa tarifných kvót A/B; |
| --- | --- |

b)

29 % zo stanoveného a notifikovaného/oznámeného množstva uplatnením článku 9 ods. 3 nariadenia (ES) č. 896/2001 pre netradičných prevádzkovateľov ustanovených v Spoločenstve v zložení z 30. apríla 2004 podľa tarifných kvót A/B;

| c) | 29 % z referenčného množstva určeného a oznámeného uplatnením článkov 4 a 5 nariadenia (ES) č. 896/2001 pre tradičných prevádzkovateľov ustanovených v Spoločenstve v zložení z 30. apríla 2004 podľa tarifnej kvóty C; |
| --- | --- |

c)

29 % z referenčného množstva určeného a oznámeného uplatnením článkov 4 a 5 nariadenia (ES) č. 896/2001 pre tradičných prevádzkovateľov ustanovených v Spoločenstve v zložení z 30. apríla 2004 podľa tarifnej kvóty C;

| d) | 29 % zo stanoveného a notifikovaného/oznámeného množstva uplatnením článku 9 ods. 3 nariadenia (ES) č. 896/2001 pre netradičných prevádzkovateľov ustanovených v Spoločenstve v zložení z 30. apríla 2004 podľa tarifnej kvóty C. |
| --- | --- |

d)

29 % zo stanoveného a notifikovaného/oznámeného množstva uplatnením článku 9 ods. 3 nariadenia (ES) č. 896/2001 pre netradičných prevádzkovateľov ustanovených v Spoločenstve v zložení z 30. apríla 2004 podľa tarifnej kvóty C.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 25. februára 2005

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 47, 25.2.1993, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené Aktom o pristúpení z roku 2003.

1

(2)  Ú. v. ES L 126, 8.5.2001, s. 6. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 838/2004 (Ú. v. EÚ L 127, 29.4.2004, s. 52).

2

(3)  Ú. v. EÚ L 328, 30.10.2004, s. 50.

3

---

| 26.2.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 53/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 53/13

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 330/2005

z 25. februára 2005,

ktorým sa určujú niektoré smerné množstvá a individuálne stropy na vydávanie dovozných povolení na dodatočné množstvá na dovoz banánov do nových členských krajín na druhý štvrťrok 2005

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na Zmluvu o pristúpení Českej republiky, Estónska, Cypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Poľska, Slovinska a Slovenska,

so zreteľom na Akt o pristúpení Českej republiky, Estónska, Cypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Poľska, Slovinska a Slovenska, a najmä na jeho článok 41 ods. 1,

so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 404/93 z 13. februára 1993 o spoločnej organizácii trhu s banánmi (1),

keďže:

| (1) | Nariadenie Komisie (ES) č. 1892/2004 (2) prijalo prechodné opatrenia potrebné na uľahčenie prechodu od režimov existujúcich v nových členských štátoch pred ich pristúpením na dovozný režim vyplývajúci zo spoločnej organizácie trhu s banánmi na rok 2005. S cieľom zabezpečiť zásobovanie trhu najmä v nových členských štátoch toto nariadenie stanovilo dodatočné množstvo na účely vydávania dovozných licencií na prechodné obdobie. Toto dodatočné množstvo musí byť spravované s použitím mechanizmov a nástrojov, ktoré boli na účely spravovania existujúcich colných kvót zavedené nariadením Komisie (ES) č. 896/2001 zo 7. mája 2001, ustanovujúcim podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (EHS) č. 404/93 týkajúceho sa opatrení pri dovoze banánov do Spoločenstva (3). |
| --- | --- |

(1)

Nariadenie Komisie (ES) č. 1892/2004 (2) prijalo prechodné opatrenia potrebné na uľahčenie prechodu od režimov existujúcich v nových členských štátoch pred ich pristúpením na dovozný režim vyplývajúci zo spoločnej organizácie trhu s banánmi na rok 2005. S cieľom zabezpečiť zásobovanie trhu najmä v nových členských štátoch toto nariadenie stanovilo dodatočné množstvo na účely vydávania dovozných licencií na prechodné obdobie. Toto dodatočné množstvo musí byť spravované s použitím mechanizmov a nástrojov, ktoré boli na účely spravovania existujúcich colných kvót zavedené nariadením Komisie (ES) č. 896/2001 zo 7. mája 2001, ustanovujúcim podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (EHS) č. 404/93 týkajúceho sa opatrení pri dovoze banánov do Spoločenstva (3).

| (2) | Odseky 1 a 2 článku 14 nariadenia Komisie (ES) č. 896/2001 určujú, že smerné množstvá a jednotlivé maximálne hodnoty sa môžu na účely vydávania dovozných licencií stanoviť na prvé tri štvrťroky roka. |
| --- | --- |

(2)

Odseky 1 a 2 článku 14 nariadenia Komisie (ES) č. 896/2001 určujú, že smerné množstvá a jednotlivé maximálne hodnoty sa môžu na účely vydávania dovozných licencií stanoviť na prvé tri štvrťroky roka.

| (3) | Na účely určovania týchto smerných množstiev a jednotlivých maximálnych hodnôt je vhodné uplatniť rovnaké percentá, ako boli stanovené pre riadenie colných kvót A/B a C v nariadení Komisie (ES) č. 329/2005 (4), aby sa zabezpečilo adekvátne zásobovanie a kontinuita obchodných tokov medzi výrobným a obchodným sektorom. |
| --- | --- |

(3)

Na účely určovania týchto smerných množstiev a jednotlivých maximálnych hodnôt je vhodné uplatniť rovnaké percentá, ako boli stanovené pre riadenie colných kvót A/B a C v nariadení Komisie (ES) č. 329/2005 (4), aby sa zabezpečilo adekvátne zásobovanie a kontinuita obchodných tokov medzi výrobným a obchodným sektorom.

| (4) | S ohľadom na skutočnosť, že ustanovenia tohto nariadenia sa musia uplatňovať pred začiatkom obdobia, v ktorom sa predkladajú žiadosti o povolenia na druhý štvrťrok 2005, treba zabezpečiť okamžité nadobudnutie platnosti tohto nariadenia. |
| --- | --- |

(4)

S ohľadom na skutočnosť, že ustanovenia tohto nariadenia sa musia uplatňovať pred začiatkom obdobia, v ktorom sa predkladajú žiadosti o povolenia na druhý štvrťrok 2005, treba zabezpečiť okamžité nadobudnutie platnosti tohto nariadenia.

| (5) | Toto nariadenie sa musí aplikovať na prevádzkovateľov pôsobiacich v Spoločenstve a registrovaných v súlade s článkami 5 a 6 nariadenia (ES) č. 1892/2004. |
| --- | --- |

(5)

Toto nariadenie sa musí aplikovať na prevádzkovateľov pôsobiacich v Spoločenstve a registrovaných v súlade s článkami 5 a 6 nariadenia (ES) č. 1892/2004.

| (6) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre banány, |
| --- | --- |

(6)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre banány,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

V rámci dodatočných množstiev podľa článku 3 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1892/2004 smerné množstvo určené v článku 14 ods. 1 nariadenia (ES) č. 896/2001 na vydávanie dovozných povolení na banány sa na druhý štvrťrok 2005 určuje na 29 % disponibilného množstva ustanoveného v článku 4 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1892/2004 pre tradičných prevádzkovateľov aj netradičných prevádzkovateľov.

Článok 2

V rámci dodatočných množstiev podľa článku 3 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1892/2004 sa maximálne povolené množstvo v zmysle článku 14 ods. 2 nariadenia (ES) č. 896/2001 na vydávanie dovozných povolení na banány na druhý štvrťrok 2005 určuje na:

| a) | 29 % z osobitného referenčného množstva oznámeného v súlade s článkom 5 ods. 5 nariadenia (ES) č. 1892/2004 pre tradičných prevádzkovateľov; |
| --- | --- |

a)

29 % z osobitného referenčného množstva oznámeného v súlade s článkom 5 ods. 5 nariadenia (ES) č. 1892/2004 pre tradičných prevádzkovateľov;

| b) | 29 % z oznámenej osobitnej kvóty podľa článku 6 ods. 6 nariadenia (ES) č. 1892/2004 pre netradičných prevádzkovateľov. |
| --- | --- |

b)

29 % z oznámenej osobitnej kvóty podľa článku 6 ods. 6 nariadenia (ES) č. 1892/2004 pre netradičných prevádzkovateľov.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 25. februára 2005

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 47, 25.2.1993, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené Aktom o pristúpení z roku 2003.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 328, 30.10.2004, s. 50.

2

(3)  Ú. v. ES L 126, 8.5.2001, s. 6. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 838/2004 (Ú. v. EÚ L 127, 29.4.2004, s. 52).

3

(4)  Pozri stranu 11 tohto úradného vestníka.

4

---

| 26.2.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 53/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 53/15

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 331/2005

z 25. februára 2005,

ktorým sa určuje pomoc na súkromné skladovanie masla a smotany uvedená v nariadení Rady (ES) č. 1255/1999 a ktorým sa ustanovuje výnimka z nariadenia (ES) č. 2771/1999

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1255/1999 zo 17. mája 1999 o spoločnej organizácii trhu s mliekom a mliečnymi výrobkami (1), a najmä na jeho článok 10,

keďže:

| (1) | V článku 34 ods. 2 nariadenia Komisie (ES) č. 2771/1999 zo 16. decembra 1999, ktorým sa ustanovujú vykonávacie pravidlá k nariadeniu Rady (ES) č. 1255/1999 v súvislosti s intervenciou na trhu s maslom a smotanou (2), sa ustanovuje, že výška finančnej pomoci na súkromné skladovanie podľa článku 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1255/1999 sa má stanoviť každý rok. |
| --- | --- |

(1)

V článku 34 ods. 2 nariadenia Komisie (ES) č. 2771/1999 zo 16. decembra 1999, ktorým sa ustanovujú vykonávacie pravidlá k nariadeniu Rady (ES) č. 1255/1999 v súvislosti s intervenciou na trhu s maslom a smotanou (2), sa ustanovuje, že výška finančnej pomoci na súkromné skladovanie podľa článku 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1255/1999 sa má stanoviť každý rok.

| (2) | Tretí pododsek článku 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1255/1999 konkretizuje, že pomoc sa musí stanoviť s prihliadnutím na náklady na skladovanie a pravdepodobný trend cien čerstvého masla a masla zo zásob. |
| --- | --- |

(2)

Tretí pododsek článku 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1255/1999 konkretizuje, že pomoc sa musí stanoviť s prihliadnutím na náklady na skladovanie a pravdepodobný trend cien čerstvého masla a masla zo zásob.

| (3) | Pokiaľ ide o náklady na skladovanie, do úvahy by sa mali brať najmä náklady na uskladnenie a vyskladnenie daných výrobkov, denné náklady na skladovanie v chladiarenskom zariadení a finančné náklady na skladovanie. |
| --- | --- |

(3)

Pokiaľ ide o náklady na skladovanie, do úvahy by sa mali brať najmä náklady na uskladnenie a vyskladnenie daných výrobkov, denné náklady na skladovanie v chladiarenskom zariadení a finančné náklady na skladovanie.

| (4) | Pokiaľ ide o pravdepodobný trend cien, je potrebné zohľadňovať zníženia intervenčných cien masla predpokladané v článku 4 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1255/1999 a z toho vyplývajúce očakávané zníženia trhových cien čerstvého masla a masla zo zásob a väčšiu pomoc je potrebné poskytnúť na žiadosti o zmluvy prijaté pred 1. júlom 2005. |
| --- | --- |

(4)

Pokiaľ ide o pravdepodobný trend cien, je potrebné zohľadňovať zníženia intervenčných cien masla predpokladané v článku 4 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1255/1999 a z toho vyplývajúce očakávané zníženia trhových cien čerstvého masla a masla zo zásob a väčšiu pomoc je potrebné poskytnúť na žiadosti o zmluvy prijaté pred 1. júlom 2005.

| (5) | S cieľom vyhnúť sa nadmerným žiadostiam o súkromné skladovanie pred týmto dátumom, je potrebné zaviesť na obdobie, ktoré sa končí 1. júla 2005, smerné množstvo a komunikačný mechanizmus, čo umožní Komisii určiť, kedy sa toto množstvo dosiahlo. Toto smerné množstvo je potrebné pevne stanoviť s prihliadnutím na množstvá, na ktoré sa vzťahujú zmluvy o skladovaní z minulých rokov. |
| --- | --- |

(5)

S cieľom vyhnúť sa nadmerným žiadostiam o súkromné skladovanie pred týmto dátumom, je potrebné zaviesť na obdobie, ktoré sa končí 1. júla 2005, smerné množstvo a komunikačný mechanizmus, čo umožní Komisii určiť, kedy sa toto množstvo dosiahlo. Toto smerné množstvo je potrebné pevne stanoviť s prihliadnutím na množstvá, na ktoré sa vzťahujú zmluvy o skladovaní z minulých rokov.

| (6) | V článku 29 ods. 1 nariadenia (ES) č. 2771/1999 sa ustanovuje, že uskladnenie sa musí vykonať medzi 15. marcom a 15. augustom. Ťažká situácia na trhu s maslom oprávňuje posunúť termín uskladňovacích operácií s maslom a smotanou v roku 2005 na 1. marec. Následne je potrebné zaviesť výnimku z uvedeného článku. |
| --- | --- |

(6)

V článku 29 ods. 1 nariadenia (ES) č. 2771/1999 sa ustanovuje, že uskladnenie sa musí vykonať medzi 15. marcom a 15. augustom. Ťažká situácia na trhu s maslom oprávňuje posunúť termín uskladňovacích operácií s maslom a smotanou v roku 2005 na 1. marec. Následne je potrebné zaviesť výnimku z uvedeného článku.

| (7) | Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre mlieko a mliečne výrobky, |
| --- | --- |

(7)

Opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre mlieko a mliečne výrobky,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   Výška finančnej pomoci, ktorá sa uvádza v článku 6 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1255/1999, sa vypočíta na jednu tonu masla alebo jeho ekvivalentu u zmlúv, ktoré sa v roku 2005 uzavreli na tomto základe:

| a) | pre všetky zmluvy:






  — | 17,92 EUR na fixné náklady na skladovanie, |
| --- | --- | --- |

a)

pre všetky zmluvy:

—

17,92 EUR na fixné náklady na skladovanie,

| — | 0,33 EUR na náklady na skladovanie v chladiarenskom zariadení za každý deň zmluvného skladovania, |
| --- | --- |

—

0,33 EUR na náklady na skladovanie v chladiarenskom zariadení za každý deň zmluvného skladovania,

| — | čiastka na jeden deň zmluvného skladovania, ktorá sa vypočíta z 90 % intervenčnej ceny masla, ktorá platí v deň, keď sa začína zmluvné skladovanie, pričom ročná úroková miera predstavuje 2,25 %; |
| --- | --- |

—

čiastka na jeden deň zmluvného skladovania, ktorá sa vypočíta z 90 % intervenčnej ceny masla, ktorá platí v deň, keď sa začína zmluvné skladovanie, pričom ročná úroková miera predstavuje 2,25 %;

a

| b) | 102,60 EUR na zmluvy, ktoré boli uzavreté na základe žiadostí prijatých intervenčnou agentúrou pred 1. júlom 2005. |
| --- | --- |

b)

102,60 EUR na zmluvy, ktoré boli uzavreté na základe žiadostí prijatých intervenčnou agentúrou pred 1. júlom 2005.

2.   Intervenčná agentúra zaznamená dátum prijatia žiadostí, aby sa uzavrela zmluva podľa článku 30 ods. 1 nariadenia (ES) č. 2771/1999, ako aj zodpovedajúce množstvá a dátumy výroby a miesto, na ktorom je maslo skladované.

Členské štáty sú povinné informovať Komisiu najneskôr do poludnia 12.00 hod. bruselského času každý utorok o množstvách, na ktoré sa vzťahujú takéto žiadosti z predchádzajúceho týždňa. Len čo Komisia oznámi členským štátom, že žiadosti dosiahli 80 000 ton, členské štáty informujú Komisiu každý deň pred 12.00 hod. bruselského času o množstvách, na ktoré sa vzťahujú žiadosti z predchádzajúceho dňa.

3.   Komisia pozastaví uplatňovanie odseku 1 písm. b) a odseku 2 len čo zistí, že žiadosti uvedené v odseku 1 písm. b) dosiahli 110 000 ton.

Článok 2

Odlišne od článku 29 ods. 1 nariadenia (ES) č. 2771/1999, sa uskladňovanie v roku 2005 môže vykonávať od 1. marca.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť prvý deň odo dňa jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 25. februára 2005

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 160, 26.6.1999, s. 48. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 186/2004 (Ú. v. EÚ L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  Ú. v. ES L 333, 24.12.1999, s. 11. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2250/2004 (Ú. v. EÚ L 381, 28.12.2004, s. 25).

2

---

| 26.2.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 53/17 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 53/17

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 332/2005

z 25. februára 2005

o vyplatení náhrady za vývoz výrobkov kódu KN 0406, na ktoré sa vzťahujú licencie, o ktoré sa požiadalo pred 1. júnom 2003, do Chorvátska

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1255/1999 zo 17. mája 1999 o spoločnej organizácii trhu s mliekom a mliečnymi výrobkami (1), a najmä na jeho článok 26 ods. 3 a článok 31 ods. 14,

keďže:

| (1) | S cieľom zabrániť narušeniu obchodu článok 2 nariadenia Komisie (ES) č. 951/2003 z 28. mája 2003, ktorým sa udeľuje výnimka z nariadenia (ES) č. 174/1999, ktorým sa ustanovujú osobitné podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (EHS) č. 804/68, týkajúce sa vývozných licencií a vývozných náhrad v odvetví mlieka a mliečnych výrobkov, a nariadenia (ES) č. 800/1999, ktorým sa stanovujú spoločné podrobné pravidlá uplatňovania systému vývozných náhrad za poľnohospodárske výrobky (2), zabránil vyplateniu náhrad v súvislosti s vývoznými licenciami na výrobky kódu KN 0406, ktoré majú v kolónke 7 uvedené iné miesto určenia ako Chorvátsko, ktoré sa od 1. júna 2003 použijú na vývoz do Chorvátska. |
| --- | --- |

(1)

S cieľom zabrániť narušeniu obchodu článok 2 nariadenia Komisie (ES) č. 951/2003 z 28. mája 2003, ktorým sa udeľuje výnimka z nariadenia (ES) č. 174/1999, ktorým sa ustanovujú osobitné podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (EHS) č. 804/68, týkajúce sa vývozných licencií a vývozných náhrad v odvetví mlieka a mliečnych výrobkov, a nariadenia (ES) č. 800/1999, ktorým sa stanovujú spoločné podrobné pravidlá uplatňovania systému vývozných náhrad za poľnohospodárske výrobky (2), zabránil vyplateniu náhrad v súvislosti s vývoznými licenciami na výrobky kódu KN 0406, ktoré majú v kolónke 7 uvedené iné miesto určenia ako Chorvátsko, ktoré sa od 1. júna 2003 použijú na vývoz do Chorvátska.

| (2) | Nemal by byť ovplyvnený nárok na náhradu vyplývajúci z vývozných licencií, o ktoré sa požiadalo pred dátumom uplatňovania nariadenia. |
| --- | --- |

(2)

Nemal by byť ovplyvnený nárok na náhradu vyplývajúci z vývozných licencií, o ktoré sa požiadalo pred dátumom uplatňovania nariadenia.

| (3) | Obmedzenie zavedené článkom 2 nariadenia (ES) č. 951/2003 by sa preto malo uplatniť iba na licencie, o ktoré sa požiadalo po 1. júni 2003. |
| --- | --- |

(3)

Obmedzenie zavedené článkom 2 nariadenia (ES) č. 951/2003 by sa preto malo uplatniť iba na licencie, o ktoré sa požiadalo po 1. júni 2003.

| (4) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre mlieko a mliečne výrobky, |
| --- | --- |

(4)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre mlieko a mliečne výrobky,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Náhrada za vývoz výrobkov kódu KN 0406, na ktoré sa vzťahujú licencie, o ktoré sa požiadalo pred 1. júnom 2003 a ktoré majú v kolónke 7 uvedené iné miesto určenia ako Chorvátsko, patriace do zóny určenia I, ako stanovuje článok 15 ods. 3 nariadenia Komisie (ES) č. 174/1999 (3), sa vyplatí.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 1. júna 2003.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 25. februára 2005

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 160, 26.6.1999, s. 48. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 186/2004 (Ú. v. EÚ L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  Ú. v. EÚ L 133, 29.5.2003, s. 82. Nariadenie zrušené nariadením (ES) č. 1948/2003 (Ú. v. EÚ L 287, 5.11.2003, s. 13).

2

(3)  Ú. v. ES L 20, 27.1.1999, s. 8.

3

---

| 26.2.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 53/18 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 53/18

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 333/2005

z 25. februára 2005,

určujúce opravné čiastky náhrad pre obilniny

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1784/2003 zo dňa 29. september 2003 o spoločnej organizácii trhu s obilninami (1), najmä na článok 15 ods. 2,

keďže:

| (1) | V zmysle článku 14 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1784/2003 sa náhrada uplatniteľná na vývoz obilnín v deň podania žiadosti o licenciu musí aplikovať, na požiadanie, na vývoz, ktorý sa má uskutočniť počas trvania platnosti licencie. V takom prípade sa na náhradu môže použiť opravná čiastka. |
| --- | --- |

(1)

V zmysle článku 14 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1784/2003 sa náhrada uplatniteľná na vývoz obilnín v deň podania žiadosti o licenciu musí aplikovať, na požiadanie, na vývoz, ktorý sa má uskutočniť počas trvania platnosti licencie. V takom prípade sa na náhradu môže použiť opravná čiastka.

| (2) | Nariadenie Komisie (ES) č. 1501/95 zo dňa 29. júna 1995 stanovujúce niektoré spôsoby uplatňovania nariadenia Rady (EHS) č. 1766/92, pokiaľ ide o poskytovanie vývozných náhrad, ako aj opatrenia v prípade narušenia trhu s obilninami (2), umožnilo stanovenie korekčného koeficientu pre produkty uvedené v článku 1 ods. 1 podods. c) nariadenia (EHS) č. 1766/92 (3). Pri výpočte tohto korekčného koeficientu je potrebné brať do úvahy údaje uvedené v článku 1 nariadenia (ES) č. 1501/95. |
| --- | --- |

(2)

Nariadenie Komisie (ES) č. 1501/95 zo dňa 29. júna 1995 stanovujúce niektoré spôsoby uplatňovania nariadenia Rady (EHS) č. 1766/92, pokiaľ ide o poskytovanie vývozných náhrad, ako aj opatrenia v prípade narušenia trhu s obilninami (2), umožnilo stanovenie korekčného koeficientu pre produkty uvedené v článku 1 ods. 1 podods. c) nariadenia (EHS) č. 1766/92 (3). Pri výpočte tohto korekčného koeficientu je potrebné brať do úvahy údaje uvedené v článku 1 nariadenia (ES) č. 1501/95.

| (3) | Vzhľadom na situáciu na svetovom trhu alebo na špecifické požiadavky niektorých trhov môže byť diferenciácia opravnej čiastky potrebná – vzhľadom na miesto určenia. |
| --- | --- |

(3)

Vzhľadom na situáciu na svetovom trhu alebo na špecifické požiadavky niektorých trhov môže byť diferenciácia opravnej čiastky potrebná – vzhľadom na miesto určenia.

| (4) | Opravná čiastka musí byť stanovená súčasne s náhradou a podľa rovnakého postupu. Medzi dvoma stanoveniami sa môže zmeniť. |
| --- | --- |

(4)

Opravná čiastka musí byť stanovená súčasne s náhradou a podľa rovnakého postupu. Medzi dvoma stanoveniami sa môže zmeniť.

| (5) | Z predchádzajúcich ustanovení vyplýva, že opravná čiastka musí byť stanovená v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu. |
| --- | --- |

(5)

Z predchádzajúcich ustanovení vyplýva, že opravná čiastka musí byť stanovená v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.

| (6) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre obilniny, |
| --- | --- |

(6)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre obilniny,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Opravná čiastka náhrad stanovených vopred pre vývoz produktov uvedených v článku 1 ods. 1 bodoch a), b) a c) nariadenia (ES) č. 1784/2003, okrem sladu, je stanovená v prílohe.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 1. marca 2005.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsehu a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 25. februára 2005

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  Ú. v. ES L 147, 30.6.1995, s. 7. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1431/2003 (Ú. v. EÚ L 203, 12.8.2003, s. 16).

2

(3)  Ú. v. ES L 181, 1.7.1992, s. 21. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1104/2003 (Ú. v. EÚ L 158, 27.6.2003, s. 1).

3

---

PRÍLOHA

k nariadeniu Komisie z 25. februára 2005 určujúcemu opravné čiastky na náhrady pre obilniny

| (EUR/t) |
| --- |
| Kód produktov | Miesto určenia | Bežný
  3 | 1. termín
  4 | 2. termín
  5 | 3. termín
  6 | 4. termín
  7 | 5. termín
  8 | 6. termín
  9 |
| 1001 10 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — | — |
| 1001 90 91 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1001 90 99 9000 | C01 | 0 | – 0,46 | – 0,92 | – 0,92 | — | — | — |
| 1002 00 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — | — |
| 1003 00 10 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1003 00 90 9000 | C02 | 0 | – 0,46 | – 0,92 | – 0,92 | — | — | — |
| 1004 00 00 9200 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1004 00 00 9400 | C03 | 0 | – 0,46 | – 0,92 | – 0,92 | — | — | — |
| 1005 10 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — | — |
| 1007 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1008 20 00 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 11 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | 0 | – 0,63 | – 1,26 | – 1,26 | — | — | — |
| 1101 00 15 9130 | C01 | 0 | – 0,59 | – 1,18 | – 1,18 | — | — | — |
| 1101 00 15 9150 | C01 | 0 | – 0,54 | – 1,09 | – 1,09 | — | — | — |
| 1101 00 15 9170 | C01 | 0 | – 0,50 | – 1,00 | – 1,00 | — | — | — |
| 1101 00 15 9180 | C01 | 0 | – 0,47 | – 0,94 | – 0,94 | — | — | — |
| 1101 00 15 9190 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1101 00 90 9000 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — | — |
| 1102 10 00 9700 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — | — |
| 1102 10 00 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — | — |
| 1103 11 10 9400 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — | — |
| 1103 11 10 9900 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | 0 | 0 | 0 | 0 | — | — | — |
| 1103 11 90 9800 | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Pozn.: Kódy produktov, ako aj kódy krajiny určenia série „A“ sú definované v zmenenom a doplnenom nariadení Komisie (EHS) č. 3846/87 (Ú. v. ES L 366, 24.12.1987, s. 1).
  Číselné kódy krajín určenia sú definované v nariadení (ES) č. 2081/2003 (Ú. v. EÚ L 313, 28.11.2003, s. 11).







  C01 | : | Všetky tretie krajiny okrem Albánska, Bulharska, Rumunska, Chorvátska, Bosny a Hercegoviny, Srbska a Čiernej hory, Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko, Lichtenštajnska a Švajčiarska. |
| C02 | : | Alžírsko, Saudská Arábia, Bahrajn, Egypt, Spojené arabské emiráty, Irán, Irak, Izrael, Jordánsko, Kuvajt, Libanon, Líbya, Maroko, Mauritánia, Omán, Katar, Sýria, Tunisko a Jemen. |
| C03 | : | Všetky tretie krajiny okrem Bulharska, Nórska, Rumunska, Švajčiarska a Lichtenštajnska. |

(EUR/t)

Kód produktov

Miesto určenia

Bežný

3

1. termín

4

2. termín

5

3. termín

6

4. termín

7

5. termín

8

6. termín

9

1001 10 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 10 00 9400

A00

0

0

0

0

—

—

—

1001 90 91 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1001 90 99 9000

C01

0

– 0,46

– 0,92

– 0,92

—

—

—

1002 00 00 9000

A00

0

0

0

0

—

—

—

1003 00 10 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1003 00 90 9000

C02

0

– 0,46

– 0,92

– 0,92

—

—

—

1004 00 00 9200

—

—

—

—

—

—

—

—

1004 00 00 9400

C03

0

– 0,46

– 0,92

– 0,92

—

—

—

1005 10 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1005 90 00 9000

A00

0

0

0

0

—

—

—

1007 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1008 20 00 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 11 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 15 9100

C01

0

– 0,63

– 1,26

– 1,26

—

—

—

1101 00 15 9130

C01

0

– 0,59

– 1,18

– 1,18

—

—

—

1101 00 15 9150

C01

0

– 0,54

– 1,09

– 1,09

—

—

—

1101 00 15 9170

C01

0

– 0,50

– 1,00

– 1,00

—

—

—

1101 00 15 9180

C01

0

– 0,47

– 0,94

– 0,94

—

—

—

1101 00 15 9190

—

—

—

—

—

—

—

—

1101 00 90 9000

—

—

—

—

—

—

—

—

1102 10 00 9500

A00

0

0

0

0

—

—

—

1102 10 00 9700

A00

0

0

0

0

—

—

—

1102 10 00 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 10 9200

A00

0

0

0

0

—

—

—

1103 11 10 9400

A00

0

0

0

0

—

—

—

1103 11 10 9900

—

—

—

—

—

—

—

—

1103 11 90 9200

A00

0

0

0

0

—

—

—

1103 11 90 9800

—

—

—

—

—

—

—

—

Pozn.: Kódy produktov, ako aj kódy krajiny určenia série „A“ sú definované v zmenenom a doplnenom nariadení Komisie (EHS) č. 3846/87 (Ú. v. ES L 366, 24.12.1987, s. 1).

Číselné kódy krajín určenia sú definované v nariadení (ES) č. 2081/2003 (Ú. v. EÚ L 313, 28.11.2003, s. 11).

C01

:

Všetky tretie krajiny okrem Albánska, Bulharska, Rumunska, Chorvátska, Bosny a Hercegoviny, Srbska a Čiernej hory, Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko, Lichtenštajnska a Švajčiarska.

C02

:

Alžírsko, Saudská Arábia, Bahrajn, Egypt, Spojené arabské emiráty, Irán, Irak, Izrael, Jordánsko, Kuvajt, Libanon, Líbya, Maroko, Mauritánia, Omán, Katar, Sýria, Tunisko a Jemen.

C03

:

Všetky tretie krajiny okrem Bulharska, Nórska, Rumunska, Švajčiarska a Lichtenštajnska.

---

| 26.2.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 53/20 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 53/20

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 334/2005

z 25. februára 2005,

ktorým sa stanovujú vývozné náhrady na produkty v sektore obilnín a ryže, dodávané v rámci národnej a komunitárnej potravinovej pomoci

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1784/2003 z 29. september 2003 o spoločnej organizácii trhov s obilninami (1), najmä na jeho článok 13 ods. 3,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 3072/95 z 22. decembra 1995 o spoločnej organizácii trhu s ryžou (2), najmä na jeho článok 13 ods. 3,

keďže:

| (1) | Článok 2 nariadenia Rady (EHS) č. 2681/74 z 21. októbra 1974 týkajúci sa komunitárneho financovania nákladov vyplývajúcich z dodávky poľnohospodárskych produktov z titulu potravinovej pomoci (3) určuje, že časť nákladov zodpovedajúcich vývozným náhradám stanoveným v súlade s pravidlami spoločenstva podlieha Európskemu poľnohospodárskemu a usmerňovaciemu záruenému fondu, sekcii „garancia“. |
| --- | --- |

(1)

Článok 2 nariadenia Rady (EHS) č. 2681/74 z 21. októbra 1974 týkajúci sa komunitárneho financovania nákladov vyplývajúcich z dodávky poľnohospodárskych produktov z titulu potravinovej pomoci (3) určuje, že časť nákladov zodpovedajúcich vývozným náhradám stanoveným v súlade s pravidlami spoločenstva podlieha Európskemu poľnohospodárskemu a usmerňovaciemu záruenému fondu, sekcii „garancia“.

| (2) | Na zjednodušenie zostavenia a riadenia rozpočtu pre aktivity spoločenstva v oblasti potravinovej pomoci a s cieľom umožniť, aby mohli členské štáty poznať úroveň účasti spoločenstva na financovaní národných aktivít potravinovej pomoci, je potrebné stanoviť výšku náhrad priznaných pre tieto aktivity. |
| --- | --- |

(2)

Na zjednodušenie zostavenia a riadenia rozpočtu pre aktivity spoločenstva v oblasti potravinovej pomoci a s cieľom umožniť, aby mohli členské štáty poznať úroveň účasti spoločenstva na financovaní národných aktivít potravinovej pomoci, je potrebné stanoviť výšku náhrad priznaných pre tieto aktivity.

| (3) | Všeobecné pravidlá a podmienky uplatňovania podľa článku 13 nariadenia (ES) č. 1784/2003 a článku 13 nariadenia (ES) č. 3072/95 pre vývozné náhrady sú uplatniteľné mutatis mutandis na vyššie uvedené operácie. |
| --- | --- |

(3)

Všeobecné pravidlá a podmienky uplatňovania podľa článku 13 nariadenia (ES) č. 1784/2003 a článku 13 nariadenia (ES) č. 3072/95 pre vývozné náhrady sú uplatniteľné mutatis mutandis na vyššie uvedené operácie.

| (4) | Špecifické kritériá, ktoré treba zohľadniť pri výpočte vývoznej náhrady na ryžu, sú definované v článku 13 nariadenia (ES) č. 3072/95. |
| --- | --- |

(4)

Špecifické kritériá, ktoré treba zohľadniť pri výpočte vývoznej náhrady na ryžu, sú definované v článku 13 nariadenia (ES) č. 3072/95.

| (5) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre obilniny, |
| --- | --- |

(5)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre obilniny,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Náhrady uplatniteľné na produkty v sektore obilnín a ryže pre aktivity národnej a komunitárnej potravinovej pomoci, uvedené v rámci medzinárodných dohovorov alebo iných dodatočných programov, ako aj pre iné aktivity spoločenstva týkajúce sa bezplatných dodávok sa určujú v súlade s prílohou.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 1. marca 2005.

Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 25. februára 2005

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ. L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  Ú. v. ES L 329, 30.12.1995, s. 18. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 411/2002 (Ú. v. ES L 62, 5.3.2002, s. 27).

2

(3)  Ú. v. ES L 288, 25.10.1974, s. 1.

3

---

PRÍLOHA

k nariadeniu Komisie z 25. februára 2005, ktorým sa stanovujú náhrady uplatniteľné na produkty v sektore obilnín a ryže dodávané v rámci národnej a komunitárnej potravinovej pomoci

| (v EUR/t) |
| --- |
| Kód produktu | Výška náhrad |
| 1001 10 00 9400 | 0,00 |
| 1001 90 99 9000 | 0,00 |
| 1002 00 00 9000 | 0,00 |
| 1003 00 90 9000 | 0,00 |
| 1005 90 00 9000 | 0,00 |
| 1006 30 92 9100 | 0,00 |
| 1006 30 92 9900 | 0,00 |
| 1006 30 94 9100 | 0,00 |
| 1006 30 94 9900 | 0,00 |
| 1006 30 96 9100 | 0,00 |
| 1006 30 96 9900 | 0,00 |
| 1006 30 98 9100 | 0,00 |
| 1006 30 98 9900 | 0,00 |
| 1006 30 65 9900 | 0,00 |
| 1007 00 90 9000 | 0,00 |
| 1101 00 15 9100 | 0,00 |
| 1101 00 15 9130 | 0,00 |
| 1102 10 00 9500 | 0,00 |
| 1102 20 10 9200 | 56,00 |
| 1102 20 10 9400 | 48,00 |
| 1103 11 10 9200 | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 | 72,00 |
| 1104 12 90 9100 | 0,00 |
| Pozn.: Kódy produktov sú definované v nariadení Komisie (EHS) č. 3846/87 (Ú. v. ES L 366 z 24. 12. 1987, s. 1), v znení neskorších úprav. |

(v EUR/t)

Kód produktu

Výška náhrad

1001 10 00 9400

0,00

1001 90 99 9000

0,00

1002 00 00 9000

0,00

1003 00 90 9000

0,00

1005 90 00 9000

0,00

1006 30 92 9100

0,00

1006 30 92 9900

0,00

1006 30 94 9100

0,00

1006 30 94 9900

0,00

1006 30 96 9100

0,00

1006 30 96 9900

0,00

1006 30 98 9100

0,00

1006 30 98 9900

0,00

1006 30 65 9900

0,00

1007 00 90 9000

0,00

1101 00 15 9100

0,00

1101 00 15 9130

0,00

1102 10 00 9500

0,00

1102 20 10 9200

56,00

1102 20 10 9400

48,00

1103 11 10 9200

0,00

1103 13 10 9100

72,00

1104 12 90 9100

0,00

Pozn.: Kódy produktov sú definované v nariadení Komisie (EHS) č. 3846/87 (Ú. v. ES L 366 z 24. 12. 1987, s. 1), v znení neskorších úprav.

---

| 26.2.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 53/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 53/22

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 335/2005

z 25. februára 2005

o vydávaní dovozných licencií pre cesnak dovezený v rámci autonómnej colnej kvóty otvorenej nariadením (ES) č. 218/2005

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 218/2005 z 10. februára 2005 o otvorení a metóde správy autonómnej colnej kvóty pre cesnak (1), najmä na jeho článok 6 odsek 3,

keďže:

| | |
| --- | --- |

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   Dovozné licencie, o ktoré požiadali tradiční dovozcovia v zmysle článku 4 odsek 1 nariadenia (ES) č. 218/2005, a ktoré postúpili členské štáty Komisii 22. februára 2005 sa vydávajú do výšky 2,985 % z požadovaného množstva.

2.   Dovozné licencie, o ktoré požiadali noví dovozcovia v zmysle článku 4 odsek 1 nariadenia (ES) č. 218/2005, a ktoré postúpili členské štáty Komisii 22. februára 2005 sa vydávajú do výšky 0,741 % z požadovaného množstva.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 28. februára 2005.

Bude sa uplatňovať do 30. júna 2005.

Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 25. februára 2005

Za Komisiu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 39, 11.2.2005, s. 5.

1

---

| 26.2.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 53/23 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 53/23

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 336/2005

z 25. februára 2005

o vydávaní dovozných licencií pre niektoré konzervované huby dovezené v rámci autonómnej colnej kvóty otvorenej nariadením (ES) č. 220/2005

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 220/2005 z 10. februára 2005 o otvorení a metóde správy autonómnej colnej kvóty pre konzervované huby (1), najmä na jeho článok 6 ods. 3,

keďže:

| | |
| --- | --- |

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   Dovozné licencie, o ktoré požiadali tradiční dovozcovia v zmysle článku 4 ods. 1 nariadenia (ES) č. 220/2005, a ktoré postúpili členské štáty Komisii 22. februára 2005, sa vydávajú do výšky 7,853 % z požadovaného množstva.

2.   Dovozné licencie, o ktoré požiadali noví dovozcovia v zmysle článku 4 ods. 1 nariadenia (ES) č. 220/2005, a ktoré postúpili členské štáty Komisii 22. februára 2005, sa vydávajú do výšky 9,615 % z požadovaného množstva.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 28. februára 2005.

Uplatňuje sa do 30. júna 2005.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 25. februára 2005

Za Komisiu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. EÚ L 39, 11.2.2005, s. 11.

1

---

| 26.2.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 53/24 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 53/24

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 337/2005

z 25. februára 2005,

ktorým sa pozastavuje nákup masla v niektorých členských štátoch

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1255/1999 zo 17. mája 1999 o spoločnej organizácii trhov v sektore mlieka a mliečnych výrobkov (1),

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 2771/1999 zo 16. decembra 1999 ustanovujúce podrobné praviďlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1255/1999, pokial ide o intervenciu na trhu s maslom a smotanou (2), najmä na jeho článok 2,

keďže:

| (1) | Článok 2 nariadenia (ES) č. 2771/1999 ustanovuje, že nákupy otvára alebo pozastavuje Komisia v členskom štáte po tom, ako zistí, že trhová cena v tomto členskom štáte je počas dvoch po sebe nasledujúcich týždňov podľa konkrétneho prípadu na nižšej úrovni, alebo na rovnakej alebo vyššej úrovni ako 92 % intervenčnej ceny. |
| --- | --- |

(1)

Článok 2 nariadenia (ES) č. 2771/1999 ustanovuje, že nákupy otvára alebo pozastavuje Komisia v členskom štáte po tom, ako zistí, že trhová cena v tomto členskom štáte je počas dvoch po sebe nasledujúcich týždňov podľa konkrétneho prípadu na nižšej úrovni, alebo na rovnakej alebo vyššej úrovni ako 92 % intervenčnej ceny.

| (2) | Posledný zoznam členských štátov, v ktorých je pozastavená intervencia, bol ustanovený v nariadení Komisie (ES) č. 1487/2004 (3). Tento zoznam je potrebné upraviť, aby sa mohli zohľadniť nové trhové ceny oznámené Talianskom, Českou republikou, Nemeckom, Slovinskom a Maďarskom v zmysle článku 8 nariadenia (ES) č. 2771/1999. Z dôvodu jasnej orientácie je potrebné tento zoznam nahradiť a zrušiť nariadenie (ES) č. 1487/2004, |
| --- | --- |

(2)

Posledný zoznam členských štátov, v ktorých je pozastavená intervencia, bol ustanovený v nariadení Komisie (ES) č. 1487/2004 (3). Tento zoznam je potrebné upraviť, aby sa mohli zohľadniť nové trhové ceny oznámené Talianskom, Českou republikou, Nemeckom, Slovinskom a Maďarskom v zmysle článku 8 nariadenia (ES) č. 2771/1999. Z dôvodu jasnej orientácie je potrebné tento zoznam nahradiť a zrušiť nariadenie (ES) č. 1487/2004,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Nákupy masla ustanovené v článku 6 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1255/1999 sú pozastavené v Belgicku, Českej republike, Dánsku, na Cypre, v Maďarsku, na Malte, v Grécku, Francúzsku, Holandsku, Rakúsku, Luxembursku, na Slovensku, v Slovinsku, vo Fínsku, Švédsku a v Spojenom kráľovstve.

Článok 2

Nariadenie (ES) č. 1487/2004 sa ruší.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňa 26. februára 2005.

Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 25. februára 2005

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 160, 26.6.1999, s. 48. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 186/2004 (Ú. v. EÚ L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  Ú. v. ES L 333, 24.12.1999, s. 11. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1932/2004 (Ú. v. EÚ L 333, 9.11.2004, s. 4).

2

(3)  Ú. v. EÚ L 273, 21.8.2004, s. 11.

3

---

| 26.2.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 53/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 53/25

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 338/2005

z 25. februára 2005,

ktorým sa stanovuje maximálna náhrada na vývoz bielenej ryže s dlhými zrnami B do niektorých tretích krajín v rámci výberového konania v zmysle nariadenia (ES) č. 2032/2004

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1785/2003 z 29. septembra 2003 o spoločnej organizácii trhu s ryžou (1), najmä na jeho článok 14 ods. 3,

keďže:

| (1) | Nariadením Komisie (ES) č. 2032/2004 (2) sa otvorilo výberové konanie pre vývoznú náhradu na ryžu. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením Komisie (ES) č. 2032/2004 (2) sa otvorilo výberové konanie pre vývoznú náhradu na ryžu.

| (2) | V súlade s článkom 5 nariadenia Komisie (EHS) č. 584/75 (3) môže Komisia na základe predložených ponúk podľa postupu určeného v článku 26 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1785/2003 rozhodnúť o stanovení maximálnej vývoznej náhrady. Pri tomto stanovení je potrebné zobrať do úvahy najmä kritériá určené v článku 14 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1785/2003. Zmluva sa uzatvorí s každým uchádzačom vo výberovom konaní, ktorého ponuka sa nachádza na úrovni maximálnej vývoznej náhrady alebo na nižšej úrovni. |
| --- | --- |

(2)

V súlade s článkom 5 nariadenia Komisie (EHS) č. 584/75 (3) môže Komisia na základe predložených ponúk podľa postupu určeného v článku 26 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1785/2003 rozhodnúť o stanovení maximálnej vývoznej náhrady. Pri tomto stanovení je potrebné zobrať do úvahy najmä kritériá určené v článku 14 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1785/2003. Zmluva sa uzatvorí s každým uchádzačom vo výberovom konaní, ktorého ponuka sa nachádza na úrovni maximálnej vývoznej náhrady alebo na nižšej úrovni.

| (3) | Uplatňovanie kritérií uvedených vyššie na súčasnú situáciu na trhu s danou ryžou vedie k stanoveniu maximálnej vývoznej náhrady vo výške uvedenej v článku 1. |
| --- | --- |

(3)

Uplatňovanie kritérií uvedených vyššie na súčasnú situáciu na trhu s danou ryžou vedie k stanoveniu maximálnej vývoznej náhrady vo výške uvedenej v článku 1.

| (4) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre obilniny, |
| --- | --- |

(4)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre obilniny,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Maximálna náhrada na vývoz bielenej ryže s dlhými zrnami B do niektorých tretích krajín sa stanovuje na základe ponúk predložených v období od 21. do 24. februára 2005 na 60,00 EUR/t v rámci výberového konania v zmysle nariadenia (ES) č. 2032/2004.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 26. februára 2005.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 25. februára 2005

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ L 270, 21.10.2003, s. 96.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 353, 27.11.2004, s. 6.

2

(3)  Ú. v. ES L 61, 7.3.1975, s. 25. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1948/2002 (Ú. v. ES L 299, 1.11.2002, s. 18).

3

---

| 26.2.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 53/26 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 53/26

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 339/2005

z 25. februára 2005

týkajúce sa ponúk predložených v rámci výberového konania na pridelenie dotáce na dodávku lúpanej ryže s dlhými zrnami B na ostrov Réunion ustanoveného nariadením Komisie (ES) č. 2033/2004

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1785/2033 z 29. septembra 2003 o spoločnej organizácii trhu s ryžou (1), najmä na jeho článok 5 ods. 3,

so zreteľom na nariadenie Komisie (EHS) č. 2692/89 zo 6. septembra 1989 o podrobných pravidlách uplatňovania týkajúcich sa vývozu ryže na ostrov Réunion (2), najmä na jeho článok 9 ods. 1,

keďže:

| (1) | Nariadením Komisie (ES) č. 2003/2004 (3) sa otvorilo výberové konanie pre dotáciu na vývoz ryže na ostrov Réunion. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením Komisie (ES) č. 2003/2004 (3) sa otvorilo výberové konanie pre dotáciu na vývoz ryže na ostrov Réunion.

| (2) | V súlade s článkom 9 nariadenia (EHS) č. 2692/89 môže Komisia na základe predložených žiadostí, podľa postupu určeného v článku 26 nariadenia (ES) č. 1785/2003, rozhodnúť o zastavení výberového konania bez výberu ponuky. |
| --- | --- |

(2)

V súlade s článkom 9 nariadenia (EHS) č. 2692/89 môže Komisia na základe predložených žiadostí, podľa postupu určeného v článku 26 nariadenia (ES) č. 1785/2003, rozhodnúť o zastavení výberového konania bez výberu ponuky.

| (3) | S ohľadom najmä na kritériá uvedené v článkoch 2 a 3 nariadenia (EHS) č. 2692/89 sa maximálna dotácia nemusí stanoviť. |
| --- | --- |

(3)

S ohľadom najmä na kritériá uvedené v článkoch 2 a 3 nariadenia (EHS) č. 2692/89 sa maximálna dotácia nemusí stanoviť.

| (4) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre obilniny, |
| --- | --- |

(4)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre obilniny,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Nevyhovuje sa ponukám predloženým v období od 21. do 24. februára 2005 v rámci výberového konania pre dotáciu na vývoz lúpanej ryže s dlhými zrnami B, patriacej pod kód KN 1006 20 98, na ostrov Réunion, v zmysle nariadenia (ES) č. 2033/2004.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 26. februára 2005.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 25. februára 2005

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ L 270, 21.10.2003, s. 96.

1

(2)  Ú. v. ES L 261, 7.9.1989, s. 8. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 1275/2004 (Ú. v. EÚ L 241, 13.7.2004, s. 8).

2

(3)  Ú. v. EÚ L 353, 27.11.2004, s. 9.

3

---

| 26.2.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 53/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 53/27

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 340/2005

z 25. februára 2005,

ktoré sa týka predložených ponúk na vývoz bielenej ryže s okrúhlymi, strednými a dlhými zrnami A do niektorých tretích krajín v rámci výberového konania v zmysle nariadenia (ES) č. 2031/2004

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1785/2003 z 29. septembra 2003 o spoločnej organizácii trhu s ryžou (1), najmä na jeho článok 14 ods. 3,

keďže:

| (1) | Nariadením Komisie (ES) č. 2031/2004 (2) sa otvorilo výberové konanie pre vývoznú náhradu za ryžu. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením Komisie (ES) č. 2031/2004 (2) sa otvorilo výberové konanie pre vývoznú náhradu za ryžu.

| (2) | V súlade s článkom 5 nariadenia Komisie (EHS) č. 584/75 (3) môže Komisia na základe predložených ponúk, podľa postupu určeného v článku 26 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1785/2003, rozhodnúť o zastavení výberového konania bez výberu ponuky. |
| --- | --- |

(2)

V súlade s článkom 5 nariadenia Komisie (EHS) č. 584/75 (3) môže Komisia na základe predložených ponúk, podľa postupu určeného v článku 26 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1785/2003, rozhodnúť o zastavení výberového konania bez výberu ponuky.

| (3) | S ohľadom najmä na kritériá uvedené v článku 14 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1785/2003 sa maximálna náhrada nemusí stanoviť. |
| --- | --- |

(3)

S ohľadom najmä na kritériá uvedené v článku 14 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1785/2003 sa maximálna náhrada nemusí stanoviť.

| (4) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre obilniny, |
| --- | --- |

(4)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre obilniny,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Nevyhovuje sa ponukám predloženým v období od 21. do 24. februára 2005 v rámci výberového konania pre náhradu za vývoz bielenej ryže s okrúhlymi, strednými a dlhými zrnami A do niektorých tretích krajín v zmysle nariadenia (ES) č. 2031/2004.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 26. februára 2005.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 25. februára 2005

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ L 270, 21.10.2003, s. 96.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 353, 27.11.2004, s. 3.

2

(3)  Ú. v. ES L 61, 7.3.1975, s. 25. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1948/2002 (Ú. v. ES L 299, 1.11.2002, s. 18).

3

---

| 26.2.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 53/28 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 53/28

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 341/2005

z 25. februára 2005,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1432/94 a nariadenie (ES) č. 1458/2003, čo sa týka maximálneho množstva, na ktoré sa musia vzťahovať žiadosti o dovoznú licenciu na bravčové mäso

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 2759/75 z 29. októbra 1975 o spoločnej organizácii trhu s bravčovým mäsom (1), a najmä na jeho článok 11 ods. 1,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 774/94 z 29. marca 1994 o otvorení a stanovení správy určitých colných kvót Spoločenstva pre hovädzie mäso vysokej kvality a bravčové mäso, hydinové mäso, pšenicu a súraž a otruby, vedľajšie mlynárske výrobky a iné zvyšky (2), a najmä na jeho článok 7,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1095/96 z 18. júna 1996 o implementácii koncesií stanovených v zozname CXL, vypracovanom bezprostredne po záveroch rokovaní podľa článku XXIV.6 GATT (3), a najmä na jeho článok 1,

keďže:

| (1) | Nariadenie Komisie (ES) č. 1432/94 z 22. júna 1994, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá uplatňovania dovozných opatrení v sektore bravčového mäsa, stanovených nariadením Rady (ES) č. 774/94, ktorým sa otvára a ustanovuje správa niektorých colných kvót Spoločenstva pre bravčové mäso a niektoré ďalšie poľnohospodárske produkty (4), a nariadenie Komisie (ES) č. 1458/2003 z 18. augusta 2003, ktorým sa otvára a ustanovuje správa colnej kvóty v odvetví bravčového mäsa (5), otvorili dovozné kvóty pre bravčové mäso a ustanovili presné podmienky, ktorými sa riadi prístup obchodníkov k uvedeným kvótam. |
| --- | --- |

(1)

Nariadenie Komisie (ES) č. 1432/94 z 22. júna 1994, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá uplatňovania dovozných opatrení v sektore bravčového mäsa, stanovených nariadením Rady (ES) č. 774/94, ktorým sa otvára a ustanovuje správa niektorých colných kvót Spoločenstva pre bravčové mäso a niektoré ďalšie poľnohospodárske produkty (4), a nariadenie Komisie (ES) č. 1458/2003 z 18. augusta 2003, ktorým sa otvára a ustanovuje správa colnej kvóty v odvetví bravčového mäsa (5), otvorili dovozné kvóty pre bravčové mäso a ustanovili presné podmienky, ktorými sa riadi prístup obchodníkov k uvedeným kvótam.

| (2) | Za posledné roky bolo používanie dvoch dovozných kvót vo všeobecnosti nízke a stanovenie relatívne nízkeho maximálneho množstva, na ktoré sa musí vzťahovať žiadosť o licenciu, mohlo byť odrádzajúcim faktorom. S cieľom uľahčiť obchodovanie s bravčovým mäsom v rámci týchto dvoch kvót je vhodné zvýšiť maximálne množstvo. |
| --- | --- |

(2)

Za posledné roky bolo používanie dvoch dovozných kvót vo všeobecnosti nízke a stanovenie relatívne nízkeho maximálneho množstva, na ktoré sa musí vzťahovať žiadosť o licenciu, mohlo byť odrádzajúcim faktorom. S cieľom uľahčiť obchodovanie s bravčovým mäsom v rámci týchto dvoch kvót je vhodné zvýšiť maximálne množstvo.

| (3) | Preto je taktiež potrebné zmeniť nariadenia (ES) č. 1432/94 a (ES) č. 1458/2003. |
| --- | --- |

(3)

Preto je taktiež potrebné zmeniť nariadenia (ES) č. 1432/94 a (ES) č. 1458/2003.

| (4) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre bravčové mäso, |
| --- | --- |

(4)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre bravčové mäso,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

V článku 3 písm. b) nariadenia (ES) č. 1432/94 sa sadzba „10 %“ nahrádza „20 %“.

Článok 2

V článku 4 písm. b) nariadenia (ES) č. 1458/2003 sa sadzba „10 %“ nahrádza „20 %“.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť prvým dňom odo dňa jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa na žiadosti o licencie podané od 1. marca 2005.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 25. februára 2005

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 282, 1.11.1975, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1365/2000 (Ú. v. ES L 156, 29.6.2000, s. 5).

1

(2)  Ú. v. ES L 91, 8.4.1994, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 2198/95 (Ú. v. ES L 221, 19.9.1995, s. 3).

2

(3)  Ú. v. ES L 146, 20.6.1996, s. 1.

3

(4)  Ú. v. ES L 156, 23.6.1994, s. 14. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2083/2004 (Ú. v. EÚ L 360, 7.12.2004, s. 12).

4

(5)  Ú. v. EÚ L 208, 19.8.2003, s. 3. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2083/2004.

5

---

II Akty, ktorých uverejnenie nie je povinné

Komisia

| 26.2.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 53/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 53/29

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

zo 16. marca 2004

o štátnej pomoci poskytovanej Talianskom námorným spoločnostiam Adriatica, Caremar, Siremar, Saremar a Toremar (Gruppo Tirrenia)

(oznámené pod číslom dokumentu K(2004) 470)

(Iba taliansky text je autentický)

(Text s významom pre EHP)

(2005/163/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 88 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po adresovaní žiadosti zainteresovaným, aby predniesli svoje vlastné pripomienky v zmysle uvedených článkov (1),

keďže:

I.   KONANIE

| (1) | Na základe mnohých správ, ktoré jej boli doručené, sa Komisia rozhodla začať konanie v zmysle článku 88 ods. 2 Zmluvy vzhľadom na pomoc vyplatenú šiestim podnikom združenia Gruppo Tirrenia, a to presne spoločnostiam Tirrenia di Navigazione, Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar a Toremar. Uvedená pomoc nadobúda formu subvencií vyplácaných priamo každému podniku skupiny na účely podpory služieb námornej dopravy, poskytovaných uvedenými spoločnosťami pri uplatňovaní šiestich zmlúv uzatvorených so štátom v roku 1991. Cieľom uvedených zmlúv je zaručovať poskytovanie služieb námornej dopravy, ktoré väčšinou tvoria spojenia medzi kontinentálnym Talianskom, Sicíliou, Sardíniou a inými menšími talianskymi ostrovmi. |
| --- | --- |

(1)

Na základe mnohých správ, ktoré jej boli doručené, sa Komisia rozhodla začať konanie v zmysle článku 88 ods. 2 Zmluvy vzhľadom na pomoc vyplatenú šiestim podnikom združenia Gruppo Tirrenia, a to presne spoločnostiam Tirrenia di Navigazione, Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar a Toremar. Uvedená pomoc nadobúda formu subvencií vyplácaných priamo každému podniku skupiny na účely podpory služieb námornej dopravy, poskytovaných uvedenými spoločnosťami pri uplatňovaní šiestich zmlúv uzatvorených so štátom v roku 1991. Cieľom uvedených zmlúv je zaručovať poskytovanie služieb námornej dopravy, ktoré väčšinou tvoria spojenia medzi kontinentálnym Talianskom, Sicíliou, Sardíniou a inými menšími talianskymi ostrovmi.

| (2) | Listom zo 6. augusta 1999 Komisia informovala Taliansko o svojom rozhodnutí začať konanie. Listom z 28. septembra 1999 príslušné talianske orgány predložili svoje pripomienky k uvedenému rozhodnutiu. |
| --- | --- |

(2)

Listom zo 6. augusta 1999 Komisia informovala Taliansko o svojom rozhodnutí začať konanie. Listom z 28. septembra 1999 príslušné talianske orgány predložili svoje pripomienky k uvedenému rozhodnutiu.

| (3) | Následne po uverejnení rozhodnutia v úradnom vestníku (2) poslali mnohí súkromní prepravcovia, ktorí poskytujú služby v námornej doprave v konkurencii s podnikmi združenia Gruppo Tirrenia, Komisii svoje vlastné pripomienky. Tieto pripomienky boli postúpené príslušným talianskym orgánom, aby mohli predložiť k uvedenému vlastné vyjadrenie. |
| --- | --- |

(3)

Následne po uverejnení rozhodnutia v úradnom vestníku (2) poslali mnohí súkromní prepravcovia, ktorí poskytujú služby v námornej doprave v konkurencii s podnikmi združenia Gruppo Tirrenia, Komisii svoje vlastné pripomienky. Tieto pripomienky boli postúpené príslušným talianskym orgánom, aby mohli predložiť k uvedenému vlastné vyjadrenie.

| (4) | Dňa 18. októbra 1999 Taliansko podalo na Súdnom dvore odvolanie so žiadosťou o zrušenie rozhodnutia o začatí konania v časti, v ktorej rozhodnutie stanovuje zastavenie poskytovania pomoci (3). Rovnako aj spoločnosti Tirrenia di Navigazione, Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar a Toremar postúpili odvolanie so žiadosťou o zrušenie na Súde prvého stupňa v zmysle článku 230 ods. 4 zmluvy (4). |
| --- | --- |

(4)

Dňa 18. októbra 1999 Taliansko podalo na Súdnom dvore odvolanie so žiadosťou o zrušenie rozhodnutia o začatí konania v časti, v ktorej rozhodnutie stanovuje zastavenie poskytovania pomoci (3). Rovnako aj spoločnosti Tirrenia di Navigazione, Adriatica, Caremar, Saremar, Siremar a Toremar postúpili odvolanie so žiadosťou o zrušenie na Súde prvého stupňa v zmysle článku 230 ods. 4 zmluvy (4).

| (5) | Počas vyšetrovania príslušné talianske orgány požiadali, aby sa prešetrenie zložky združenia Gruppo Tirrenia vykonávalo po častiach s cieľom dospieť prednostne ku konečnému rozhodnutiu ohľadom podniku Tirrenia di Navigazione. Táto požiadavka je motivovaná záujmom talianskych orgánov o privatizáciu združenia, pričom proces má rozbehnúť práve spoločnosť Tirrenia di Navigazione, ako aj úmyslom tejto spoločnosti urýchliť uvedený proces. |
| --- | --- |

(5)

Počas vyšetrovania príslušné talianske orgány požiadali, aby sa prešetrenie zložky združenia Gruppo Tirrenia vykonávalo po častiach s cieľom dospieť prednostne ku konečnému rozhodnutiu ohľadom podniku Tirrenia di Navigazione. Táto požiadavka je motivovaná záujmom talianskych orgánov o privatizáciu združenia, pričom proces má rozbehnúť práve spoločnosť Tirrenia di Navigazione, ako aj úmyslom tejto spoločnosti urýchliť uvedený proces.

| (6) | Pokiaľ ide o uvedenú požiadavku, Komisia dospela k názoru, že Tirrenia di Navigazione zaujímala vnútri združenia úlohu lídra na úrovni finančnej a obchodnej stratégie skupiny, ale že šesť spoločností združenia, ktoré sú právne nezávislé, pôsobilo na geograficky odlišných úsekoch trhu, boli vystavené konkurencii s meniacou sa intenzitou zo strany súkromných talianskych prepravcov, ako aj zo strany prepravcov z iných členských štátov. Komisia okrem toho zistila, že subvencie vyplácané príslušnými talianskymi orgánmi pri uplatňovaní zmlúv citovaných v bode 1 boli vypočítané takým spôsobom, aby vyrovnávali čistý schodok v registrovanom období z prevádzky liniek obsluhovaných každou z citovaných spoločností, a boli priamo poskytované uvedeným spoločnostiam bez sprostredkovania cez Tirrenia di Navigazione. Okrem toho aj iné ustanovujúce prvky pomoci, ktoré sú predmetom začatia konania – pomoc pri investíciách a pomoc daňového charakteru – si vyžadujú samostatnú analýzu pre každú jednu spoločnosť združenia. Následne na to Komisia usúdila, že je možné pristúpiť na požiadavku talianskych orgánov, a rozhodnutím 2001/851/ES (5) uzavrela začaté konanie ohľadom pomoci poskytovanej spoločnosti Tirrenia di Navigazione. |
| --- | --- |

(6)

Pokiaľ ide o uvedenú požiadavku, Komisia dospela k názoru, že Tirrenia di Navigazione zaujímala vnútri združenia úlohu lídra na úrovni finančnej a obchodnej stratégie skupiny, ale že šesť spoločností združenia, ktoré sú právne nezávislé, pôsobilo na geograficky odlišných úsekoch trhu, boli vystavené konkurencii s meniacou sa intenzitou zo strany súkromných talianskych prepravcov, ako aj zo strany prepravcov z iných členských štátov. Komisia okrem toho zistila, že subvencie vyplácané príslušnými talianskymi orgánmi pri uplatňovaní zmlúv citovaných v bode 1 boli vypočítané takým spôsobom, aby vyrovnávali čistý schodok v registrovanom období z prevádzky liniek obsluhovaných každou z citovaných spoločností, a boli priamo poskytované uvedeným spoločnostiam bez sprostredkovania cez Tirrenia di Navigazione. Okrem toho aj iné ustanovujúce prvky pomoci, ktoré sú predmetom začatia konania – pomoc pri investíciách a pomoc daňového charakteru – si vyžadujú samostatnú analýzu pre každú jednu spoločnosť združenia. Následne na to Komisia usúdila, že je možné pristúpiť na požiadavku talianskych orgánov, a rozhodnutím 2001/851/ES (5) uzavrela začaté konanie ohľadom pomoci poskytovanej spoločnosti Tirrenia di Navigazione.

| (7) | Toto rozhodnutie sa týka pomoci poskytovanej Talianskom ostatným piatim spoločnostiam združenia Gruppo Tirrenia (ďalej uvádzané len ako „regionálne spoločnosti“). Pri príležitosti rôznych bilaterálnych porád organizovaných v rokoch 2001 až 2003 príslušné talianske orgány poskytli každej z približne 50 liniek obsluhovaných piatimi regionálnymi spoločnosťami informácie ohľadom zvláštností príslušných trhov, informácie o postupnom vývoji prepravy zabezpečovanej verejnými podnikmi, o prípadnej prítomnosti súkromných podnikov, ktoré pracujú v konkurencii s verejnými podnikmi, o vývoji úrovne verejnej pomoci poskytovanej každej jednej spoločnosti (dokumenty zaprotokolované pod číslami A/13408/04, A/13409/04, A/12951/04, A/13326/04, A/13330/04, A/13350/04, A/13346/04 a A/13356/04). |
| --- | --- |

(7)

Toto rozhodnutie sa týka pomoci poskytovanej Talianskom ostatným piatim spoločnostiam združenia Gruppo Tirrenia (ďalej uvádzané len ako „regionálne spoločnosti“). Pri príležitosti rôznych bilaterálnych porád organizovaných v rokoch 2001 až 2003 príslušné talianske orgány poskytli každej z približne 50 liniek obsluhovaných piatimi regionálnymi spoločnosťami informácie ohľadom zvláštností príslušných trhov, informácie o postupnom vývoji prepravy zabezpečovanej verejnými podnikmi, o prípadnej prítomnosti súkromných podnikov, ktoré pracujú v konkurencii s verejnými podnikmi, o vývoji úrovne verejnej pomoci poskytovanej každej jednej spoločnosti (dokumenty zaprotokolované pod číslami A/13408/04, A/13409/04, A/12951/04, A/13326/04, A/13330/04, A/13350/04, A/13346/04 a A/13356/04).

| (8) | Okrem toho niektoré žalujúce spoločnosti, hlavne niektorí súkromní prepravcovia pôsobiaci v Neapolskom zálive, konkurujúci regionálnej spoločnosti Caremar, predložili Komisii počas mesiacov január, február a september 2003 doplňujúce informácie obsahujúce nové prvky, ktoré je počas prešetrovacieho konania potrebné brať do úvahy. Príslušné talianske orgány boli vyzvané, aby vzhľadom na uvedené predložili svoje pripomienky. Dňa 20. októbra 2003 sa uskutočnila bilaterálna porada, po ktorej príslušné talianske orgány prijali záväzky vo vzťahu k niektorým zrýchleným linkám v Neapolskom zálive. Uvedené záväzky boli formalizované nótou 501 z 29. októbra 2003, ktorá bola doručená Komisii dňa 31. októbra 2003 (A/33506), a potvrdené nótou s dátumom 17. február 2004 (A/13405/04). Pokiaľ ide o spoločnosť Adriatica, príslušné talianske orgány predložili Komisii doplnkové informácie prostredníctvom faxu dňa 23. februára 2004 (zaprotokolovaný pod číslom A/13970/04). |
| --- | --- |

(8)

Okrem toho niektoré žalujúce spoločnosti, hlavne niektorí súkromní prepravcovia pôsobiaci v Neapolskom zálive, konkurujúci regionálnej spoločnosti Caremar, predložili Komisii počas mesiacov január, február a september 2003 doplňujúce informácie obsahujúce nové prvky, ktoré je počas prešetrovacieho konania potrebné brať do úvahy. Príslušné talianske orgány boli vyzvané, aby vzhľadom na uvedené predložili svoje pripomienky. Dňa 20. októbra 2003 sa uskutočnila bilaterálna porada, po ktorej príslušné talianske orgány prijali záväzky vo vzťahu k niektorým zrýchleným linkám v Neapolskom zálive. Uvedené záväzky boli formalizované nótou 501 z 29. októbra 2003, ktorá bola doručená Komisii dňa 31. októbra 2003 (A/33506), a potvrdené nótou s dátumom 17. február 2004 (A/13405/04). Pokiaľ ide o spoločnosť Adriatica, príslušné talianske orgány predložili Komisii doplnkové informácie prostredníctvom faxu dňa 23. februára 2004 (zaprotokolovaný pod číslom A/13970/04).

II.   PODROBNÝ OPIS OPATRENÍ POSKYTOVANIA POMOCI

| (9) | Spoločnosť Adriatica tradične zabezpečuje nasledujúce medzinárodné spojenia:






  i) | na strednom a dolnom Jadrane:






  — | Ancona/Durazzo (Albánsko), |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Spoločnosť Adriatica tradične zabezpečuje nasledujúce medzinárodné spojenia:

i)

na strednom a dolnom Jadrane:

—

Ancona/Durazzo (Albánsko),

| — | Bari/ Durazzo, |
| --- | --- |

—

Bari/ Durazzo,

| — | Ancona/Split (Chorvátsko), |
| --- | --- |

—

Ancona/Split (Chorvátsko),

| — | Ancona/Bar (Juhoslávia); |
| --- | --- |

—

Ancona/Bar (Juhoslávia);

| ii) | na hornom Jadrane (istrijské pobrežie) medzi talianskymi prístavmi Terst, Grado, Lignano na jednej strane a chorvátskymi prístavmi Piran, Poreč, Rovinj a Brioni na druhej. |
| --- | --- |

ii)

na hornom Jadrane (istrijské pobrežie) medzi talianskymi prístavmi Terst, Grado, Lignano na jednej strane a chorvátskymi prístavmi Piran, Poreč, Rovinj a Brioni na druhej.

Až do roku 2000 spoločnosť Adriatica zabezpečovala aj iné medzinárodné linky, a to:

| — | Terst/Durazzo (Albánsko), |
| --- | --- |

—

Terst/Durazzo (Albánsko),

| — | Brindisi/Corfu/Igumenica/Patras (Grécko). |
| --- | --- |

—

Brindisi/Corfu/Igumenica/Patras (Grécko).

| (10) | Paralelne spoločnosť Adriatica zabezpečuje kabotážne spojenia (pobrežná plavba) výhradne miestneho charakteru s Tremitskými ostrovmi s odchodom z kontinentálnych talianskych prístavov Ortona, Vasto, Termoli, Vieste a Manfredonia. |
| --- | --- |

(10)

Paralelne spoločnosť Adriatica zabezpečuje kabotážne spojenia (pobrežná plavba) výhradne miestneho charakteru s Tremitskými ostrovmi s odchodom z kontinentálnych talianskych prístavov Ortona, Vasto, Termoli, Vieste a Manfredonia.

| (11) | Nakoniec Adriatica ponúka služby dopravy tovaru zo Sicílie a na Sicíliu na nasledujúcich trasách kabotáže (pobrežnej plavby):






  — | Ravenna/Catania, |
| --- | --- | --- |

(11)

Nakoniec Adriatica ponúka služby dopravy tovaru zo Sicílie a na Sicíliu na nasledujúcich trasách kabotáže (pobrežnej plavby):

—

Ravenna/Catania,

| — | Benátky/Catania, |
| --- | --- |

—

Benátky/Catania,

| — | Livorno/Catania (6), |
| --- | --- |

—

Livorno/Catania (6),

| — | Janov/Termini Imerese (7). |
| --- | --- |

—

Janov/Termini Imerese (7).

| (12) | Prevažná časť osobnej dopravy spoločnosti Adriatica sa koncentruje na medzinárodné spojenia na strednom a dolnom Jadrane, najmä na spojenia s Albánskom (49 % celkovej dopravy spoločnosti) a na kabotážne spojenia so súostrovím Tremitských ostrovov (8). Čo sa týka prepravy tovaru, viac ako 90 % celkovej dopravy spoločnosti Adriatica sa týka kabotážnych spojení na Sicíliu a medzinárodných spojení na strednom a dolnom Jadrane (67 % celkovej prepravy tovaru spoločnosti) (9). |
| --- | --- |

(12)

Prevažná časť osobnej dopravy spoločnosti Adriatica sa koncentruje na medzinárodné spojenia na strednom a dolnom Jadrane, najmä na spojenia s Albánskom (49 % celkovej dopravy spoločnosti) a na kabotážne spojenia so súostrovím Tremitských ostrovov (8). Čo sa týka prepravy tovaru, viac ako 90 % celkovej dopravy spoločnosti Adriatica sa týka kabotážnych spojení na Sicíliu a medzinárodných spojení na strednom a dolnom Jadrane (67 % celkovej prepravy tovaru spoločnosti) (9).

| (13) | Spoločnosť Adriatica podlieha premenlivému konkurenčnému tlaku na rôznych linkách, na ktorých prepravuje. Napríklad na strednom a dolnom Jadrane iba na dvoch medzinárodných linkách poskytujú služby aj iní námorní prepravcovia, a to:






  — | Bari/ Durazzo (Albánsko), úsek, na ktorom premávajú počas celého roka ďalší dvaja prepravcovia z členských štátov, |
| --- | --- | --- |

(13)

Spoločnosť Adriatica podlieha premenlivému konkurenčnému tlaku na rôznych linkách, na ktorých prepravuje. Napríklad na strednom a dolnom Jadrane iba na dvoch medzinárodných linkách poskytujú služby aj iní námorní prepravcovia, a to:

—

Bari/ Durazzo (Albánsko), úsek, na ktorom premávajú počas celého roka ďalší dvaja prepravcovia z členských štátov,

| — | Ancona/Split (Chorvátsko), služby poskytujú ďalší traja prepravcovia, medzi ktorými je jeden prepravca z členského štátu aktívny iba počas vrcholnej sezóny. |
| --- | --- |

—

Ancona/Split (Chorvátsko), služby poskytujú ďalší traja prepravcovia, medzi ktorými je jeden prepravca z členského štátu aktívny iba počas vrcholnej sezóny.

Pravidelné linkové služby do Grécka z prístavov Brindisi a Bari, ktoré spoločnosť Adriatica zabezpečovala až do roku 2000, naopak obsluhovali aj mnohí ďalší prepravcovia, medzi nimi aj prepravcovia z členských štátov.

| (14) | Na trhu kabotáže s talianskymi ostrovmi musí Adriatica čeliť konkurencii iných talianskych prepravcov na spojeniach s niektorými z Tremitských ostrovov. Uvedená prítomnosť nie je však stála počas celého roka, pretože konkurenčné služby sú prerušené na väčšiu časť obdobia mimo sezóny. Na trhu prepravy tovaru kabotážou na Sicíliu sa konkurencia iných talianskych prepravcov vzťahuje na dve trasy, a to konkrétne linky Janov/Termini Imerese (10) a Ravenna/Catania. |
| --- | --- |

(14)

Na trhu kabotáže s talianskymi ostrovmi musí Adriatica čeliť konkurencii iných talianskych prepravcov na spojeniach s niektorými z Tremitských ostrovov. Uvedená prítomnosť nie je však stála počas celého roka, pretože konkurenčné služby sú prerušené na väčšiu časť obdobia mimo sezóny. Na trhu prepravy tovaru kabotážou na Sicíliu sa konkurencia iných talianskych prepravcov vzťahuje na dve trasy, a to konkrétne linky Janov/Termini Imerese (10) a Ravenna/Catania.

| (15) | Spoločnosť Saremar obsluhuje výhradne spojenia s ostrovmi nachádzajúcimi sa severovýchodne a juhozápadne od Sardínie, ako aj na linke Santa Teresa di Gallura/Bonifacio, ktorá spája Sardíniu a Korziku. |
| --- | --- |

(15)

Spoločnosť Saremar obsluhuje výhradne spojenia s ostrovmi nachádzajúcimi sa severovýchodne a juhozápadne od Sardínie, ako aj na linke Santa Teresa di Gallura/Bonifacio, ktorá spája Sardíniu a Korziku.

| (16) | Na týchto úsekoch Saremar pokrýva celkovo 64 % trhu osobnej dopravy a 70 % trhu prepravy tovaru, pričom na niektorých z nich sa registruje prítomnosť iných konkurentov z členských štátov. |
| --- | --- |

(16)

Na týchto úsekoch Saremar pokrýva celkovo 64 % trhu osobnej dopravy a 70 % trhu prepravy tovaru, pričom na niektorých z nich sa registruje prítomnosť iných konkurentov z členských štátov.

| (17) | Okrem spojenia Korzika/Sardínia sú ostatné obsluhované linky charakterizované pomerne krátkymi vzdialenosťami v priemere 5 námorných míľ, ktoré v kombinácii s frekvenciou každodenných plavieb vykazujú charakteristiky dosť podobné charakteristikám systému prímestskej dopravy určenej na zaručenie zásobovania a prepravy obyvateľov blízkych ostrovov (11). Špecifickosť tohto trhu závisí okrem toho aj od miestnych zemepisných charakteristík a námorných meteorologických podmienok, ktoré si vynucujú istý determinovaný druh lodí, ktoré nie sú vhodné na použitie na inom mieste pre iný druh plavby. |
| --- | --- |

(17)

Okrem spojenia Korzika/Sardínia sú ostatné obsluhované linky charakterizované pomerne krátkymi vzdialenosťami v priemere 5 námorných míľ, ktoré v kombinácii s frekvenciou každodenných plavieb vykazujú charakteristiky dosť podobné charakteristikám systému prímestskej dopravy určenej na zaručenie zásobovania a prepravy obyvateľov blízkych ostrovov (11). Špecifickosť tohto trhu závisí okrem toho aj od miestnych zemepisných charakteristík a námorných meteorologických podmienok, ktoré si vynucujú istý determinovaný druh lodí, ktoré nie sú vhodné na použitie na inom mieste pre iný druh plavby.

| (18) | Spoločnosť Saremar je vystavená konkurencii iných talianskych prepravcov na 3 zo 4 liniek, ktoré obsluhuje, vrátane spojenia medzi Sardíniou a Korzikou. |
| --- | --- |

(18)

Spoločnosť Saremar je vystavená konkurencii iných talianskych prepravcov na 3 zo 4 liniek, ktoré obsluhuje, vrátane spojenia medzi Sardíniou a Korzikou.

| (19) | Toremar obsluhuje výhradne trasy námornej kabotáže medzi pevninou a Toskánskymi ostrovmi (Elba, Gorgona, Capraia, Pianosa a Giglio). Spoločnosť spravuje hlavne sieť miestnych služieb, ktorých frekvencie a cestovný poriadok zodpovedajú požiadavkám na zásobovanie a prepravu ostrovného obyvateľstva. Charakteristiky siete služieb, ktoré ponúka spoločnosť Toremar, umožňujú porovnať ju so sieťou služieb miestnej prímestskej dopravy (12). |
| --- | --- |

(19)

Toremar obsluhuje výhradne trasy námornej kabotáže medzi pevninou a Toskánskymi ostrovmi (Elba, Gorgona, Capraia, Pianosa a Giglio). Spoločnosť spravuje hlavne sieť miestnych služieb, ktorých frekvencie a cestovný poriadok zodpovedajú požiadavkám na zásobovanie a prepravu ostrovného obyvateľstva. Charakteristiky siete služieb, ktoré ponúka spoločnosť Toremar, umožňujú porovnať ju so sieťou služieb miestnej prímestskej dopravy (12).

| (20) | Na dvoch zo šiestich liniek obsluhovaných spoločnosťou Toremar fungujú aj iní talianski prepravcovia, ktorí sú aktívni počas celého roka. |
| --- | --- |

(20)

Na dvoch zo šiestich liniek obsluhovaných spoločnosťou Toremar fungujú aj iní talianski prepravcovia, ktorí sú aktívni počas celého roka.

| (21) | Siremar obsluhuje miestne spojenia medzi prístavmi Sicílie a menšími ostrovmi, ktoré ju obkolesujú (Liparské ostrovy, Pelagické ostrovy, ostrovy Egadi, Ustica a Pantelleria). Iba spojenia so súostrovím Liparských ostrovov na sever od Sicílie sa predlžujú až na pevninu (Neapol). Táto sieť liniek má čisto miestny charakter; trasy – vo všeobecnosti krátke, frekvencie a cestovný poriadok uspokojujú predovšetkým potreby prepravy zo strany obyvateľov ostrovov. |
| --- | --- |

(21)

Siremar obsluhuje miestne spojenia medzi prístavmi Sicílie a menšími ostrovmi, ktoré ju obkolesujú (Liparské ostrovy, Pelagické ostrovy, ostrovy Egadi, Ustica a Pantelleria). Iba spojenia so súostrovím Liparských ostrovov na sever od Sicílie sa predlžujú až na pevninu (Neapol). Táto sieť liniek má čisto miestny charakter; trasy – vo všeobecnosti krátke, frekvencie a cestovný poriadok uspokojujú predovšetkým potreby prepravy zo strany obyvateľov ostrovov.

| (22) | Pri spojeniach so súostrovím Liparských ostrovov a s ostrovmi Egadi prepravuje Siremar v konkurencii so súkromnými talianskymi prepravcami. |
| --- | --- |

(22)

Pri spojeniach so súostrovím Liparských ostrovov a s ostrovmi Egadi prepravuje Siremar v konkurencii so súkromnými talianskymi prepravcami.

| (23) | Doprava na Liparské ostrovy, na ktorých má trvalé bydlisko 12 000 obyvateľov, z ktorých 9 000 žije na hlavnom ostrove Lipari, je zabezpečovaná piatimi spojeniami, ktoré vykonáva spoločnosť Siremar s odchodmi zo sicílskeho prístavu Milazzo. Služby sa ponúkajú počas celého roka prostredníctvom zmiešaných jednotiek (osobná doprava/automobily) a zrýchlených jednotiek, ktoré sú vyhradené pre osobnú dopravu. Konkurenciu službám spoločnosti Siremar predstavuje jeden taliansky prepravca na štyroch z piatich liniek, a to prostredníctvom zmiešaných jednotiek s obmedzenou kapacitou, kým druhý je konkurentom v službách na zrýchlených spojeniach na troch linkách mimo sezóny a na štyroch počas vrcholnej sezóny. |
| --- | --- |

(23)

Doprava na Liparské ostrovy, na ktorých má trvalé bydlisko 12 000 obyvateľov, z ktorých 9 000 žije na hlavnom ostrove Lipari, je zabezpečovaná piatimi spojeniami, ktoré vykonáva spoločnosť Siremar s odchodmi zo sicílskeho prístavu Milazzo. Služby sa ponúkajú počas celého roka prostredníctvom zmiešaných jednotiek (osobná doprava/automobily) a zrýchlených jednotiek, ktoré sú vyhradené pre osobnú dopravu. Konkurenciu službám spoločnosti Siremar predstavuje jeden taliansky prepravca na štyroch z piatich liniek, a to prostredníctvom zmiešaných jednotiek s obmedzenou kapacitou, kým druhý je konkurentom v službách na zrýchlených spojeniach na troch linkách mimo sezóny a na štyroch počas vrcholnej sezóny.

| (24) | Čo sa týka ostrovov Egadi nachádzajúcich sa severozápadne od Sicílie, spojenia spoločnosti Siremar so Sicíliou a medzi troma ostrovmi súostrovia sa uskutočňujú s odchodom zo sicílskeho prístavu Trapani počas celého roka prostredníctvom jednej zmiešanej jednotky (osobná doprava/automobily) a dvoch zrýchlených jednotiek. Na tomto trhu sú prítomní dvaja súkromní talianski prepravcovia; prvý ponúka služby vyhradené pre dopravu tovaru, druhý služby zrýchleného spojenia. |
| --- | --- |

(24)

Čo sa týka ostrovov Egadi nachádzajúcich sa severozápadne od Sicílie, spojenia spoločnosti Siremar so Sicíliou a medzi troma ostrovmi súostrovia sa uskutočňujú s odchodom zo sicílskeho prístavu Trapani počas celého roka prostredníctvom jednej zmiešanej jednotky (osobná doprava/automobily) a dvoch zrýchlených jednotiek. Na tomto trhu sú prítomní dvaja súkromní talianski prepravcovia; prvý ponúka služby vyhradené pre dopravu tovaru, druhý služby zrýchleného spojenia.

| (25) | Iné linky obsluhované spoločnosťou Siremar s odchodmi z prístavov Palermo alebo Agrigento nie sú vystavené konkurencii žiadneho súkromného prepravcu. Siremar preto predstavuje jediného dopravcu, ktorý zabezpečuje prepravu obyvateľov príslušných ostrovov. |
| --- | --- |

(25)

Iné linky obsluhované spoločnosťou Siremar s odchodmi z prístavov Palermo alebo Agrigento nie sú vystavené konkurencii žiadneho súkromného prepravcu. Siremar preto predstavuje jediného dopravcu, ktorý zabezpečuje prepravu obyvateľov príslušných ostrovov.

| (26) | Caremar pokrýva sieť miestnych námorných spojení medzi kontinentálnymi prístavmi Neapolského zálivu – Neapol, Sorrento a Pozzuoli a neapolskými ostrovmi (Capri, Ischia, Procida) na jednej strane a medzi kontinentálnymi prístavmi Formia a Anzio (Lazio) a menšími ostrovmi Ponza a Ventotene na druhej strane. Ponúkané služby zodpovedajú v prvom rade potrebám na prepravu miestneho obyvateľstva. |
| --- | --- |

(26)

Caremar pokrýva sieť miestnych námorných spojení medzi kontinentálnymi prístavmi Neapolského zálivu – Neapol, Sorrento a Pozzuoli a neapolskými ostrovmi (Capri, Ischia, Procida) na jednej strane a medzi kontinentálnymi prístavmi Formia a Anzio (Lazio) a menšími ostrovmi Ponza a Ventotene na druhej strane. Ponúkané služby zodpovedajú v prvom rade potrebám na prepravu miestneho obyvateľstva.

| (27) | V Neapolskom zálive prepravuje Caremar na úsekoch Capri/Neapol, Capri/Sorrento, Ischia/Neapol a Procida/Neapol v konkurencii s inými súkromnými talianskymi prepravcami. |
| --- | --- |

(27)

V Neapolskom zálive prepravuje Caremar na úsekoch Capri/Neapol, Capri/Sorrento, Ischia/Neapol a Procida/Neapol v konkurencii s inými súkromnými talianskymi prepravcami.

| (28) | Caremar prepravuje bez konkurencie na spojeniach s ostrovmi Ponza a Ventotene, obsluhovaných počas celého roka prostredníctvom zmiešaných jednotiek, ktoré vykonávajú prepravu osôb a automobilov. Caremar prepravuje naopak v konkurencii s jedným súkromným prepravcom na úseku služieb zrýchleného spojenia na trasách Ponza/Formia a Ventotene/Formia. |
| --- | --- |

(28)

Caremar prepravuje bez konkurencie na spojeniach s ostrovmi Ponza a Ventotene, obsluhovaných počas celého roka prostredníctvom zmiešaných jednotiek, ktoré vykonávajú prepravu osôb a automobilov. Caremar prepravuje naopak v konkurencii s jedným súkromným prepravcom na úseku služieb zrýchleného spojenia na trasách Ponza/Formia a Ventotene/Formia.

| (29) | Aj sieť liniek obsluhovaných spoločnosťou Caremar možno prirovnať k sieti prímestskej dopravy, čo sa týka frekvencie a cestovného poriadku, hlavne pokiaľ ide o dopravu v Neapolskom zálive. |
| --- | --- |

(29)

Aj sieť liniek obsluhovaných spoločnosťou Caremar možno prirovnať k sieti prímestskej dopravy, čo sa týka frekvencie a cestovného poriadku, hlavne pokiaľ ide o dopravu v Neapolskom zálive.

| (30) | V zákone č. 684 z 20. decembra 1974 o reorganizácii námorných služieb významného národného záujmu (zákon č. 684/1974) sa v článku 8 uvádza, že námorné spojenia s veľkými a malými ostrovmi musia uspokojiť potreby spojené s hospodárskym a sociálnym rozvojom zainteresovaných regiónov, a to najmä regiónov na juhu Talianska. Zákon s týmto cieľom určuje, že prepravcom, ktorí boli poverení poskytovať uvedené služby, môžu byť vyplácané subvencie v súlade so zmluvami o verejnej službe s trvaním dvadsať rokov. |
| --- | --- |

(30)

V zákone č. 684 z 20. decembra 1974 o reorganizácii námorných služieb významného národného záujmu (zákon č. 684/1974) sa v článku 8 uvádza, že námorné spojenia s veľkými a malými ostrovmi musia uspokojiť potreby spojené s hospodárskym a sociálnym rozvojom zainteresovaných regiónov, a to najmä regiónov na juhu Talianska. Zákon s týmto cieľom určuje, že prepravcom, ktorí boli poverení poskytovať uvedené služby, môžu byť vyplácané subvencie v súlade so zmluvami o verejnej službe s trvaním dvadsať rokov.

| (31) | V zákone č. 160 z 5. mája 1989, ktorý vstúpil do platnosti s úpravami na základe výnosu o zákone č. 77 zo 4. marca 1989 o naliehavých opatreniach v oblasti námornej dopravy a námorných koncesií (zákon č. 160/1989), sa v článku 9 uvádza, že linky, ktoré majú byť obsluhované, a frekvencie, ktoré treba zabezpečiť, stanovujú verejné orgány na základe technického návrhu, predloženého koncesionárskymi podnikmi, ktoré musia na tieto účely každých päť rokov predkladať plán služieb. |
| --- | --- |

(31)

V zákone č. 160 z 5. mája 1989, ktorý vstúpil do platnosti s úpravami na základe výnosu o zákone č. 77 zo 4. marca 1989 o naliehavých opatreniach v oblasti námornej dopravy a námorných koncesií (zákon č. 160/1989), sa v článku 9 uvádza, že linky, ktoré majú byť obsluhované, a frekvencie, ktoré treba zabezpečiť, stanovujú verejné orgány na základe technického návrhu, predloženého koncesionárskymi podnikmi, ktoré musia na tieto účely každých päť rokov predkladať plán služieb.

| (32) | Zákon č. 169 z 19. mája 1975 o reorganizácii poštových a obchodných námorných služieb miestneho charakteru (zákon č. 169/1975) určuje, že koncesionárske podniky zabezpečujú taktiež ako doplnkovú činnosť služby na prepravu pošty a poštových balíkov, ako aj obchodné služby výhradne miestneho charakteru. |
| --- | --- |

(32)

Zákon č. 169 z 19. mája 1975 o reorganizácii poštových a obchodných námorných služieb miestneho charakteru (zákon č. 169/1975) určuje, že koncesionárske podniky zabezpečujú taktiež ako doplnkovú činnosť služby na prepravu pošty a poštových balíkov, ako aj obchodné služby výhradne miestneho charakteru.

| (33) | Výnos prezidenta republiky z 1. júna 1979 č. 501 o uplatňovaní zákona č. 684/1974, vyloženého a upraveného zákonom č. 373 z 23. júna 1977 o reorganizácii námorných služieb významného národného záujmu (výnos č. 501/1979), upresňuje rôzne prvky (zisky a náklady), ktoré majú vplyv na výpočet subvencie vyplácanej koncesionárskym podnikom, a taktiež určuje, že časy odchodov a príchodov každej obsluhovanej linky vyššie uvedených podnikov musia byť schválené ministerským výnosom. Čo sa týka plavidiel, výnos prezidenta republiky predpisuje, že koncesionárske podniky nesmú používať jednotky, ktoré boli vyrobené pred viac ako 18 rokmi, a musia byť ich vlastníkmi, okrem výnimky udelenej ministerstvom. Tento záväzok, podľa ktorého majú koncesionárske podniky povinnosť pravidelne obnovovať loďstvo, predstavuje pre vyššie uvedené plavebné podniky špecifickú povinnosť. Používané plavidlá musia byť okrem toho pridelené individuálne pre každú z liniek verejnej služby. Článok 40 ministrovi obchodného námorníctva umožňuje určiť okrem pravidelných služieb aj vykonávanie doplnkových služieb, určených na uspokojenie mimoriadnych potrieb spojených s verejným záujmom alebo na uspokojenie dopravných potrieb. |
| --- | --- |

(33)

Výnos prezidenta republiky z 1. júna 1979 č. 501 o uplatňovaní zákona č. 684/1974, vyloženého a upraveného zákonom č. 373 z 23. júna 1977 o reorganizácii námorných služieb významného národného záujmu (výnos č. 501/1979), upresňuje rôzne prvky (zisky a náklady), ktoré majú vplyv na výpočet subvencie vyplácanej koncesionárskym podnikom, a taktiež určuje, že časy odchodov a príchodov každej obsluhovanej linky vyššie uvedených podnikov musia byť schválené ministerským výnosom. Čo sa týka plavidiel, výnos prezidenta republiky predpisuje, že koncesionárske podniky nesmú používať jednotky, ktoré boli vyrobené pred viac ako 18 rokmi, a musia byť ich vlastníkmi, okrem výnimky udelenej ministerstvom. Tento záväzok, podľa ktorého majú koncesionárske podniky povinnosť pravidelne obnovovať loďstvo, predstavuje pre vyššie uvedené plavebné podniky špecifickú povinnosť. Používané plavidlá musia byť okrem toho pridelené individuálne pre každú z liniek verejnej služby. Článok 40 ministrovi obchodného námorníctva umožňuje určiť okrem pravidelných služieb aj vykonávanie doplnkových služieb, určených na uspokojenie mimoriadnych potrieb spojených s verejným záujmom alebo na uspokojenie dopravných potrieb.

| (34) | Zákon z 5. decembra 1986 č. 856 o normách pre reorganizáciu verejného loďstva (združenie Finmare) a o opatreniach pre súkromné lodiarstvo (zákon č. 856/1986) určuje, že tarify sú stanovené ministerským výnosom na základe návrhu koncesionárskych podnikov. Pri uvedených tarifách sa rozlišujú bežní cestovatelia od miestnych občanov a od dochádzajúcich pracovníkov, t. j. kategórií, ktoré využívajú zvýhodnené sociálne tarify. |
| --- | --- |

(34)

Zákon z 5. decembra 1986 č. 856 o normách pre reorganizáciu verejného loďstva (združenie Finmare) a o opatreniach pre súkromné lodiarstvo (zákon č. 856/1986) určuje, že tarify sú stanovené ministerským výnosom na základe návrhu koncesionárskych podnikov. Pri uvedených tarifách sa rozlišujú bežní cestovatelia od miestnych občanov a od dochádzajúcich pracovníkov, t. j. kategórií, ktoré využívajú zvýhodnené sociálne tarify.

| (35) | V júli 1991 Talianska republika na jednej strane a každá z regionálnych spoločností združenia Gruppo Tirrenia na druhej strane uzavreli päť identických zmlúv. Podľa článku 2 boli zmluvy uplatnené so spätným účinkom s dátumom uplatňovania od 1. januára 1989, s trvaním dvadsať rokov s platnosťou do 31. decembra 2008. Napriek tomu sa v zmluvách uvádza, že hospodárske vzťahy v rokoch 1989, 1990 a 1991 sú definované opatreniami ad hoc, ktoré nie sú predmetom tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

(35)

V júli 1991 Talianska republika na jednej strane a každá z regionálnych spoločností združenia Gruppo Tirrenia na druhej strane uzavreli päť identických zmlúv. Podľa článku 2 boli zmluvy uplatnené so spätným účinkom s dátumom uplatňovania od 1. januára 1989, s trvaním dvadsať rokov s platnosťou do 31. decembra 2008. Napriek tomu sa v zmluvách uvádza, že hospodárske vzťahy v rokoch 1989, 1990 a 1991 sú definované opatreniami ad hoc, ktoré nie sú predmetom tohto rozhodnutia.

| (36) | V zmysle článku 3 uvedených zmlúv sa výška ročnej subvencie určuje na základe žiadosti, ktorú podnik predkladá v mesiaci február každého prevádzkového roku. Žiadosť je potom predmetom konzultácií medzi ministerstvami a schvaľuje sa následne v mesiaci máj prostredníctvom ministerského výnosu. Cieľom ročnej subvencie je umožniť podniku pokryť straty vyplývajúce z negatívneho pomeru medzi nákladmi a ziskami z prevádzky. Článok 5 analyticky vymenúva ekonomické parametre, ktoré slúžia na výpočet rôznych prvkov nákladov, ktoré sa podľa výnosu prezidenta republiky č. 501/79 berú do úvahy na stanovenie čiastky subvencie. |
| --- | --- |

(36)

V zmysle článku 3 uvedených zmlúv sa výška ročnej subvencie určuje na základe žiadosti, ktorú podnik predkladá v mesiaci február každého prevádzkového roku. Žiadosť je potom predmetom konzultácií medzi ministerstvami a schvaľuje sa následne v mesiaci máj prostredníctvom ministerského výnosu. Cieľom ročnej subvencie je umožniť podniku pokryť straty vyplývajúce z negatívneho pomeru medzi nákladmi a ziskami z prevádzky. Článok 5 analyticky vymenúva ekonomické parametre, ktoré slúžia na výpočet rôznych prvkov nákladov, ktoré sa podľa výnosu prezidenta republiky č. 501/79 berú do úvahy na stanovenie čiastky subvencie.

| (37) | Článok 1 citovaných zmlúv o verejnej službe určuje, že v päťročných plánoch sa stanovujú linky a prístavy, ktoré majú byť obsluhované, druh a kapacita plavidiel pridelených pre predmetné námorné spojenia, frekvencie a tarify, ktoré sa majú dodržiavať, v tom zahrnuté aj zvýhodnené tarify, najmä tarify pre miestne obyvateľstvo ostrovných regiónov. |
| --- | --- |

(37)

Článok 1 citovaných zmlúv o verejnej službe určuje, že v päťročných plánoch sa stanovujú linky a prístavy, ktoré majú byť obsluhované, druh a kapacita plavidiel pridelených pre predmetné námorné spojenia, frekvencie a tarify, ktoré sa majú dodržiavať, v tom zahrnuté aj zvýhodnené tarify, najmä tarify pre miestne obyvateľstvo ostrovných regiónov.

| (38) | Prvý päťročný plán (obdobie 1990 – 1994) bol schválený ministerským výnosom z 29. mája 1990 a bol uplatnený so spätnou platnosťou od 1. januára 1990. Druhý plán, ktorý zahŕňa roky 1995 – 1999, schválený potom výnosom zo 14. mája 1996, v podstate ponechal nezmenené linky a frekvencie. |
| --- | --- |

(38)

Prvý päťročný plán (obdobie 1990 – 1994) bol schválený ministerským výnosom z 29. mája 1990 a bol uplatnený so spätnou platnosťou od 1. januára 1990. Druhý plán, ktorý zahŕňa roky 1995 – 1999, schválený potom výnosom zo 14. mája 1996, v podstate ponechal nezmenené linky a frekvencie.

| (39) | Tretí plán (roky 2000 – 2004), ktorý bol predložený príslušným talianskym orgánom v septembri 1999, ešte nebol schválený. V očakávaní prijatia uvedeného plánu, výnos z 8. marca 2000 určil spoločnostiam združenia Gruppo Tirrenia zachovať služby podľa článku 9 zákona č. 160/89 prostredníctvom jednotiek, ktoré mala spoločnosť k dispozícii k 31. decembru 1999. |
| --- | --- |

(39)

Tretí plán (roky 2000 – 2004), ktorý bol predložený príslušným talianskym orgánom v septembri 1999, ešte nebol schválený. V očakávaní prijatia uvedeného plánu, výnos z 8. marca 2000 určil spoločnostiam združenia Gruppo Tirrenia zachovať služby podľa článku 9 zákona č. 160/89 prostredníctvom jednotiek, ktoré mala spoločnosť k dispozícii k 31. decembru 1999.

| (40) | Zmluva určuje, že ročná vyrovnávacia subvencia sa má poskytovať nasledujúcim spôsobom: prvá zálohová platba v marci každého roka sa rovná 70 % subvencie poskytnutej v minulom roku. Druhá platba, vykonaná v júni, sa rovná 20 % subvencie. Prípadné vyrovnanie, vyúčtované na konci roka, zodpovedá rozdielu zaplatených čiastok a negatívnemu pomeru medzi nákladmi a ziskami z prevádzky bežného roka. V prípade, že spoločnosť prijala vyššiu sumu, ako sú čisté náklady poskytovaných služieb (zisky mínus straty), je povinná vrátiť rozdiel do pätnástich dní od schválenia rozpočtu. |
| --- | --- |

(40)

Zmluva určuje, že ročná vyrovnávacia subvencia sa má poskytovať nasledujúcim spôsobom: prvá zálohová platba v marci každého roka sa rovná 70 % subvencie poskytnutej v minulom roku. Druhá platba, vykonaná v júni, sa rovná 20 % subvencie. Prípadné vyrovnanie, vyúčtované na konci roka, zodpovedá rozdielu zaplatených čiastok a negatívnemu pomeru medzi nákladmi a ziskami z prevádzky bežného roka. V prípade, že spoločnosť prijala vyššiu sumu, ako sú čisté náklady poskytovaných služieb (zisky mínus straty), je povinná vrátiť rozdiel do pätnástich dní od schválenia rozpočtu.

| (41) | Ročná subvencia zodpovedá čistému hromadnému schodku zo služieb obsiahnutých v päťročnom pláne, k čomu sa pripočítava meniteľná čiastka, zodpovedajúca výnosom z investovaného kapitálu. Výška čistého prevažne vo všeobecnosti počas zimného obdobia a registrovanými ziskami, v podstate z letného obdobia. |
| --- | --- |

(41)

Ročná subvencia zodpovedá čistému hromadnému schodku zo služieb obsiahnutých v päťročnom pláne, k čomu sa pripočítava meniteľná čiastka, zodpovedajúca výnosom z investovaného kapitálu. Výška čistého prevažne vo všeobecnosti počas zimného obdobia a registrovanými ziskami, v podstate z letného obdobia.

| (42) | Čo sa týka výnosov z investovaného kapitálu, z informácií predložených príslušnými talianskymi orgánmi vyplýva, že tieto v percentách uvedeného kapitálu predstavujú výnosy, ktoré sa v závislosti od rokov pohybujú od 12,5 % v 1992 do 5,1 % v roku 2000 – v podstate v súlade s trhovými úrokovými mierami v priebehu uvedených rokov. |
| --- | --- |

(42)

Čo sa týka výnosov z investovaného kapitálu, z informácií predložených príslušnými talianskymi orgánmi vyplýva, že tieto v percentách uvedeného kapitálu predstavujú výnosy, ktoré sa v závislosti od rokov pohybujú od 12,5 % v 1992 do 5,1 % v roku 2000 – v podstate v súlade s trhovými úrokovými mierami v priebehu uvedených rokov.

| (43) | Výška subvencie vyplácanej regionálnym spoločnostiam združenia Gruppo Tirrenia podľa zmluvy o verejnej službe z roku 1991 mala nasledujúci priebeh (13):
  ADRIATICA










  (v miliónoch ITL) |
| --- | --- |
| ROK | (A) PREVÁDZKOVÉ NÁKLADY | (B) PREVÁDZKOVÉ VÝNOSY | (C) ČISTÝ SCHODOK (úhrn výdavkov mínus úhrn výnosov) (A – B) | VÝNOSY Z INVESTOVANÉHO KAPITÁLU | ČIASTKA ROČNEJ SUBVENCIE |
| 1992 | – 127 018 | 64 772 | – 62 772 | 8 258 | 70 504 |
| 1993 | – 124 191 | 79 716 | – 44 475 | 10 615 | 55 090 |
| 1994 | – 158 533 | 80 324 | – 78 209 | 7 819 | 86 028 |
| 1995 | – 166 334 | 95 114 | – 71 220 | 9 304 | 80 524 |
| 1996 | – 170 095 | 95 422 | – 74 673 | 7 935 | 82 608 |
| 1997 | – 174 331 | 94 995 | – 79 336 | 5 788 | 85 124 |
| 1998 | – 175 809 | 114 210 | – 61 599 | 5 271 | 66 870 |
| 1999 | – 151 109 | 126 403 | – 24 706 | 3 646 | 28 352 |
| 2000 | – 137 255 | 109 786 | – 27 469 | 4 377 | 31 846 |
| 2001 | – 183 820 | 155 616 | – 28 204 | 6 147 | 34 351 |

(43)

Výška subvencie vyplácanej regionálnym spoločnostiam združenia Gruppo Tirrenia podľa zmluvy o verejnej službe z roku 1991 mala nasledujúci priebeh (13):

ADRIATICA

(v miliónoch ITL)

ROK

(A) PREVÁDZKOVÉ NÁKLADY

(B) PREVÁDZKOVÉ VÝNOSY

(C) ČISTÝ SCHODOK (úhrn výdavkov mínus úhrn výnosov) (A – B)

VÝNOSY Z INVESTOVANÉHO KAPITÁLU

ČIASTKA ROČNEJ SUBVENCIE

1992

– 127 018

64 772

– 62 772

8 258

70 504

1993

– 124 191

79 716

– 44 475

10 615

55 090

1994

– 158 533

80 324

– 78 209

7 819

86 028

1995

– 166 334

95 114

– 71 220

9 304

80 524

1996

– 170 095

95 422

– 74 673

7 935

82 608

1997

– 174 331

94 995

– 79 336

5 788

85 124

1998

– 175 809

114 210

– 61 599

5 271

66 870

1999

– 151 109

126 403

– 24 706

3 646

28 352

2000

– 137 255

109 786

– 27 469

4 377

31 846

2001

– 183 820

155 616

– 28 204

6 147

34 351

Zjavné zmeny čiastok ročných subvencií (posledný stĺpec) sa vysvetľujú kolísaním čistých prevádzkových výnosov (stĺpec C) z medzinárodných spojení s Albánskom, Juhosláviou a Chorvátskom, ktoré sa postupne vykonávali alebo prerušovali v závislosti od politickej situácie na Balkáne. Čisté prevádzkové náklady a nutná čiastka ročnej subvencie pre pobrežné dopravné spojenia na hornom Jadrane a s Tremitskými ostrovmi sú naopak od 1992 do 2001 vcelku stabilné. Okrem toho prerušenie spojení s Gréckom od konca roku 1999 prinieslo so sebou významné zníženie prevádzkových nákladov, a teda zníženie čiastky vyrovnávacej subvencie.

SAREMAR

| (v miliónoch ITL) |
| --- |
| ROK | (A) PREVÁDZKOVÉ NÁKLADY | (B) PREVÁDZKOVÉ VÝNOSY | (C) ČISTÝ SCHODOK (úhrn výdavkov mínus úhrn výnosov) (A – B) | VÝNOSY Z INVESTOVANÉHO KAPITÁLU | ČIASTKA ROČNEJ SUBVENCIE |
| 1992 | – 33 519,0 | 7 464,0 | – 26 055,0 | 1 342,0 | 27 397,0 |
| 1993 | – 35 938,0 | 8 365,0 | – 27 573,0 | 2 641,0 | 30 214,0 |
| 1994 | – 35 295,2 | 9 383,8 | – 25 911,4 | 1 606,2 | 27 517,6 |
| 1995 | – 34 605,7 | 11 396,6 | – 23 209,1 | 1 781,6 | 24 990,7 |
| 1996 | – 34 972,8 | 11 533,5 | – 23 439,3 | 1 560,4 | 24 999,7 |
| 1997 | – 36 653,4 | 11 746,7 | – 24 906,7 | 1 172,8 | 26 079,5 |
| 1998 | – 39 602,0 | 11 744,0 | – 27 858,0 | 973,0 | 28 831,0 |
| 1999 | – 40 218,8 | 12 425,6 | – 27 793,2 | 738,8 | 28 532,0 |
| 2000 | – 36 300,0 | 12 652,0 | – 23 648,0 | 828,0 | 24 476,0 |
| 2001 | – 31 105,6 | 12 487,0 | – 17 649,5 | 1 094,9 | 18 725,1 |

(v miliónoch ITL)

ROK

(A) PREVÁDZKOVÉ NÁKLADY

(B) PREVÁDZKOVÉ VÝNOSY

(C) ČISTÝ SCHODOK (úhrn výdavkov mínus úhrn výnosov) (A – B)

VÝNOSY Z INVESTOVANÉHO KAPITÁLU

ČIASTKA ROČNEJ SUBVENCIE

1992

– 33 519,0

7 464,0

– 26 055,0

1 342,0

27 397,0

1993

– 35 938,0

8 365,0

– 27 573,0

2 641,0

30 214,0

1994

– 35 295,2

9 383,8

– 25 911,4

1 606,2

27 517,6

1995

– 34 605,7

11 396,6

– 23 209,1

1 781,6

24 990,7

1996

– 34 972,8

11 533,5

– 23 439,3

1 560,4

24 999,7

1997

– 36 653,4

11 746,7

– 24 906,7

1 172,8

26 079,5

1998

– 39 602,0

11 744,0

– 27 858,0

973,0

28 831,0

1999

– 40 218,8

12 425,6

– 27 793,2

738,8

28 532,0

2000

– 36 300,0

12 652,0

– 23 648,0

828,0

24 476,0

2001

– 31 105,6

12 487,0

– 17 649,5

1 094,9

18 725,1

Relatívne stabilná úroveň ročnej subvencie (posledný stĺpec) odzrkadľuje charakteristiky trhu, na ktorom pôsobí Saremar, čo znamená miestny trh s orientáciou na potreby na prepravu ostrovného obyvateľstva. Vskutku služby ponúkané spoločnosťou ostali v podstate nezmenené – čo sa týka frekvencií a cestovného poriadku – od nadobudnutia účinnosti zmluvy o verejnej službe (14) a ostávajú prakticky nezmenené počas všetkých sezón posudzovaného roka.

TOREMAR

| (v miliónoch ITL) |
| --- |
| ROK | (A) PREVÁDZKOVÉ NÁKLADY | (B) PREVÁDZKOVÉ VÝNOSY | (C) ČISTÝ SCHODOK (úhrn výdavkov mínus úhrn výnosov) (A – B) | VÝNOSY Z INVESTOVANÉHO KAPITÁLU | ČIASTKA ROČNEJ SUBVENCIE |
| 1992 | – 43 511,0 | 27 406,0 | – 16 105,0 | 1 367,0 | 17 472,0 |
| 1993 | – 44 907,0 | 30 750,0 | – 14 157,0 | 2 145,0 | 16 302,0 |
| 1994 | – 47 696,6 | 32 759,0 | – 14 937,0 | 1 312,1 | 16 249,1 |
| 1995 | – 47 900,0 | 32 000,0 | – 15 900,0 | 1 400,0 | 17 300,0 |
| 1996 | – 50 516,1 | 32 483,3 | – 18 032,8 | 1 285,0 | 19 317,8 |
| 1997 | – 48 900,0 | 31 200,0 | – 17 700,0 | 900,0 | 18 600,0 |
| 1998 | – 50 801,0 | 29 996,0 | – 20 805,0 | 718,0 | 21 523,0 |
| 1999 | – 47 840,1 | 32 362,0 | – 15 478,1 | 588,1 | 16 066,2 |
| 2000 | – 45 675,0 | 34 577,0 | – 11 098,0 | 1 993,0 | 13 091,0 |
| 2001 | – 44 903,1 | 35 573,5 | – 9 329,6 | 3 033,5 | 12 363,2 |

(v miliónoch ITL)

ROK

(A) PREVÁDZKOVÉ NÁKLADY

(B) PREVÁDZKOVÉ VÝNOSY

(C) ČISTÝ SCHODOK (úhrn výdavkov mínus úhrn výnosov) (A – B)

VÝNOSY Z INVESTOVANÉHO KAPITÁLU

ČIASTKA ROČNEJ SUBVENCIE

1992

– 43 511,0

27 406,0

– 16 105,0

1 367,0

17 472,0

1993

– 44 907,0

30 750,0

– 14 157,0

2 145,0

16 302,0

1994

– 47 696,6

32 759,0

– 14 937,0

1 312,1

16 249,1

1995

– 47 900,0

32 000,0

– 15 900,0

1 400,0

17 300,0

1996

– 50 516,1

32 483,3

– 18 032,8

1 285,0

19 317,8

1997

– 48 900,0

31 200,0

– 17 700,0

900,0

18 600,0

1998

– 50 801,0

29 996,0

– 20 805,0

718,0

21 523,0

1999

– 47 840,1

32 362,0

– 15 478,1

588,1

16 066,2

2000

– 45 675,0

34 577,0

– 11 098,0

1 993,0

13 091,0

2001

– 44 903,1

35 573,5

– 9 329,6

3 033,5

12 363,2

Trh, v podstate miestny, na ktorom pôsobí Toremar vysvetľuje relatívne stabilnú úroveň ročnej subvencie (posledný stĺpec), čo sa týka vývoja v čase. Služby ponúkané verejnou spoločnosťou v roku 2000 ostali rovnaké – čo sa týka frekvencií a cestovného poriadku – ako služby v roku 1992 (15) a predstavujú nemenný charakter počas roka, nezávisle od požiadavky na sezónne zmeny.

SIREMAR

| (v miliónoch ITL) |
| --- |
| ROK | (A) PREVÁDZKOVÉ NÁKLADY | (B) PREVÁDZKOVÉ VÝNOSY | (C) ČISTÝ SCHODOK (úhrn výdavkov mínus úhrn výnosov) (A – B) | VÝNOSY Z INVESTOVANÉHO KAPITÁLU | ČIASTKA ROČNEJ SUBVENCIE |
| 1992 | – 79 543,0 | 26 903,0 | – 52 640,0 | 2 874,0 | 55 514,0 |
| 1993 | – 75 845,0 | 30 444,0 | – 45 401,0 | 5 334,0 | 50 735,0 |
| 1994 | – 78 549,7 | 32 845,7 | – 45 704,0 | 3 336,0 | 49 040,0 |
| 1995 | – 80 947,5 | 33 847,0 | – 47 100,5 | 4 363,7 | 51 464,2 |
| 1996 | – 85 934,6 | 32 724,0 | – 53 210,6 | 3 888,4 | 57 099,0 |
| 1997 | – 97 536,9 | 35 203,2 | – 62 333,4 | 3 155,1 | 65 488,5 |
| 1998 | – 106 563,1 | 37 244,8 | – 69 318,3 | 2 599,3 | 71 917,6 |
| 1999 | – 110 611,1 | 40 274,2 | – 70 336,9 | 2 211,2 | 72 548,1 |
| 2000 | – 102 881,0 | 43 335,0 | – 59 546,0 | 3 940,0 | 63 486,0 |
| 2001 | – 106 490,0 | 47 314,4 | – 59 175,6 | 4 249,9 | 63 425,5 |

(v miliónoch ITL)

ROK

(A) PREVÁDZKOVÉ NÁKLADY

(B) PREVÁDZKOVÉ VÝNOSY

(C) ČISTÝ SCHODOK (úhrn výdavkov mínus úhrn výnosov) (A – B)

VÝNOSY Z INVESTOVANÉHO KAPITÁLU

ČIASTKA ROČNEJ SUBVENCIE

1992

– 79 543,0

26 903,0

– 52 640,0

2 874,0

55 514,0

1993

– 75 845,0

30 444,0

– 45 401,0

5 334,0

50 735,0

1994

– 78 549,7

32 845,7

– 45 704,0

3 336,0

49 040,0

1995

– 80 947,5

33 847,0

– 47 100,5

4 363,7

51 464,2

1996

– 85 934,6

32 724,0

– 53 210,6

3 888,4

57 099,0

1997

– 97 536,9

35 203,2

– 62 333,4

3 155,1

65 488,5

1998

– 106 563,1

37 244,8

– 69 318,3

2 599,3

71 917,6

1999

– 110 611,1

40 274,2

– 70 336,9

2 211,2

72 548,1

2000

– 102 881,0

43 335,0

– 59 546,0

3 940,0

63 486,0

2001

– 106 490,0

47 314,4

– 59 175,6

4 249,9

63 425,5

Charakteristiky ponuky služieb spoločnosti Siremar možno prirovnať k už uvedeným pre Saremar a Toremar: stabilná ponuka po nadobudnutí účinnosti zmluvy o verejnej službe (16), málo citlivá na sezónne zmeny.

Zvýšená úroveň prevádzkových nákladov spoločnosti, ktorá so sebou prináša obrovskú ročnú subvenciu, sa vysvetľuje hlavne počtom obsluhovaných liniek (18 pravidelných liniek) určených na uspokojenie potrieb na prepravu obyvateľov 14 ostrovov nachádzajúcich sa v okolí Sicílie. Tento vysoký počet pravidelných linkových služieb so sebou prináša vyššie prevádzkové náklady (personál, pohonné hmoty, údržba atď.) na zabezpečenie veľkého počtu plavieb vykonávaných spoločnosťou počas roka (17).

CAREMAR

| (v miliónoch ITL) |
| --- |
| ROK | (A) PREVÁDZKOVÉ NÁKLADY | (B) PREVÁDZKOVÉ VÝNOSY | (C) ČISTÝ SCHODOK (úhrn výdavkov mínus úhrn výnosov) (A – B) | VÝNOSY ZINVESTOVANÉHO KAPITÁLU | ČIASTKA ROČNEJ SUBVENCIE |
| 1992 | – 59 987,0 | 20 543,0 | – 39 444,0 | 26,0 | 39 470,0 |
| 1993 | – 63 737,0 | 22 810,0 | – 40 927,0 | 1 538,0 | 42 465,0 |
| 1994 | – 69 365,7 | 25 470,0 | – 43 894,8 | 1 690,0 | 45 584,8 |
| 1995 | – 71 389,6 | 24 519,9 | – 46 869,7 | 2 173,2 | 49 042,9 |
| 1996 | – 71 404,3 | 26 613,7 | – 44 790,6 | 1 867,4 | 46 658,0 |
| 1997 | – 73 752,0 | 30 420,0 | – 43 332,0 | 1 516,9 | 44 848,9 |
| 1998 | – 77 143,0 | 31 920,0 | – 45 223,0 | 1 287,0 | 46 510,0 |
| 1999 | – 74 172,0 | 30 896,5 | – 43 275,5 | 986,6 | 44 262,3 |
| 2000 | – 70 114,0 | 32 594,0 | – 37 520,0 | 2 291,0 | 39 818,0 |
| 2001 | – 68 316,8 | 33 377,9 | – 34 938,9 | 3 366,5 | 38 305,4 |

(v miliónoch ITL)

ROK

(A) PREVÁDZKOVÉ NÁKLADY

(B) PREVÁDZKOVÉ VÝNOSY

(C) ČISTÝ SCHODOK (úhrn výdavkov mínus úhrn výnosov) (A – B)

VÝNOSY ZINVESTOVANÉHO KAPITÁLU

ČIASTKA ROČNEJ SUBVENCIE

1992

– 59 987,0

20 543,0

– 39 444,0

26,0

39 470,0

1993

– 63 737,0

22 810,0

– 40 927,0

1 538,0

42 465,0

1994

– 69 365,7

25 470,0

– 43 894,8

1 690,0

45 584,8

1995

– 71 389,6

24 519,9

– 46 869,7

2 173,2

49 042,9

1996

– 71 404,3

26 613,7

– 44 790,6

1 867,4

46 658,0

1997

– 73 752,0

30 420,0

– 43 332,0

1 516,9

44 848,9

1998

– 77 143,0

31 920,0

– 45 223,0

1 287,0

46 510,0

1999

– 74 172,0

30 896,5

– 43 275,5

986,6

44 262,3

2000

– 70 114,0

32 594,0

– 37 520,0

2 291,0

39 818,0

2001

– 68 316,8

33 377,9

– 34 938,9

3 366,5

38 305,4

Stabilita úrovne ročnej subvencie sa vysvetľuje charakterom siete ponúkaných služieb spoločnosťou Caremar, ktoré ostali v podstate nezmenené od nadobudnutia účinnosti zmluvy so štátom (18).

Zvýšené prevádzkové náklady spoločnosti, ktoré sa odrážajú na výške ročnej kompenzácie, vychádzajú z počtu obsluhovaných liniek (11) a z frekvencie spojení.

| (44) | Okrem liniek, na ktorých musí byť zabezpečené spojenie, a okrem príslušných frekvencií upravujú päťročné plány aj investície, ktoré koncesionárske spoločnosti majú v úmysle v príslušnom období vykonať s cieľom zabezpečiť služby na zainteresovaných linkách. Vo fáze vyšetrovacieho konania Komisia venovala zvláštnu pozornosť overeniu, akým spôsobom boli na účely výpočtu ročnej subvencie zaúčtované náklady na nákup a amortizáciu plavidiel. |
| --- | --- |

(44)

Okrem liniek, na ktorých musí byť zabezpečené spojenie, a okrem príslušných frekvencií upravujú päťročné plány aj investície, ktoré koncesionárske spoločnosti majú v úmysle v príslušnom období vykonať s cieľom zabezpečiť služby na zainteresovaných linkách. Vo fáze vyšetrovacieho konania Komisia venovala zvláštnu pozornosť overeniu, akým spôsobom boli na účely výpočtu ročnej subvencie zaúčtované náklady na nákup a amortizáciu plavidiel.

| (45) | Okrem toho mala Komisia rovnako v úmysle overiť, či doplnkové investície, predurčené v prospech podnikov združenia v priemyselnom pláne, prijatom v marci 1999 spoločnosťou Tirrenia na obdobie 1999 – 2002, neobsahovali žiadny prvok pomoci. Plán má nasledujúce hlavné ciele:






  — | umožniť podnikom združenia čeliť pozmeneným podmienkam na talianskom trhu kabotáže, ktoré sú následkom jeho liberalizácie (1. január 1999); pripraviť sa na ukončenie platnosti systému zmlúv uzavretých so štátom v roku 2008, |
| --- | --- | --- |

(45)

Okrem toho mala Komisia rovnako v úmysle overiť, či doplnkové investície, predurčené v prospech podnikov združenia v priemyselnom pláne, prijatom v marci 1999 spoločnosťou Tirrenia na obdobie 1999 – 2002, neobsahovali žiadny prvok pomoci. Plán má nasledujúce hlavné ciele:

—

umožniť podnikom združenia čeliť pozmeneným podmienkam na talianskom trhu kabotáže, ktoré sú následkom jeho liberalizácie (1. január 1999); pripraviť sa na ukončenie platnosti systému zmlúv uzavretých so štátom v roku 2008,

| — | znížiť náklady na poskytované služby na základe vyššie uvedených zmlúv, |
| --- | --- |

—

znížiť náklady na poskytované služby na základe vyššie uvedených zmlúv,

| — | podporovať rozvoj združenia a valorizovať dostupné rezervy, |
| --- | --- |

—

podporovať rozvoj združenia a valorizovať dostupné rezervy,

| — | pripraviť podmienky pre privatizáciu podnikov združenia. |
| --- | --- |

—

pripraviť podmienky pre privatizáciu podnikov združenia.

| (46) | Priemyselný plán predpokladá predovšetkým vývoj nevyhnutných investícií pre služby, vyplývajúcich zo zmlúv o verejnej službe, ktorý by sa mal transformovať na likvidáciu starých jednotiek, na premiestnenie iných jednotiek vnútri združenia a na nové investície v celkovej sume 700 miliárd ITL. |
| --- | --- |

(46)

Priemyselný plán predpokladá predovšetkým vývoj nevyhnutných investícií pre služby, vyplývajúcich zo zmlúv o verejnej službe, ktorý by sa mal transformovať na likvidáciu starých jednotiek, na premiestnenie iných jednotiek vnútri združenia a na nové investície v celkovej sume 700 miliárd ITL.

| (47) | Výnos o zákone č. 504 z 26. októbra 1995 ustanovuje zvýhodnený daňový systém pre minerálne oleje používané ako palivo pri plavbe. V zmysle článku 63 ods. 3 uvedeného výnosu sa zníženie výrobnej dane uplatňuje na mazadlá používané na palube. |
| --- | --- |

(47)

Výnos o zákone č. 504 z 26. októbra 1995 ustanovuje zvýhodnený daňový systém pre minerálne oleje používané ako palivo pri plavbe. V zmysle článku 63 ods. 3 uvedeného výnosu sa zníženie výrobnej dane uplatňuje na mazadlá používané na palube.

| (48) | V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila niekoľko rozpačitých otázok vo vzťahu k spôsobom uplatňovania tohto zvýhodneného daňového režimu v prípade plavidiel zakotvených v talianskych prístavoch, kde sa na nich vykonávala údržba. Komisia sa chcela ubezpečiť, že vyššie uvedené opatrenie nemalo diskriminačné účinky voči iným námorným prepravcom, ktorých plavidlá sa nachádzali v rovnakých podmienkach. |
| --- | --- |

(48)

V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila niekoľko rozpačitých otázok vo vzťahu k spôsobom uplatňovania tohto zvýhodneného daňového režimu v prípade plavidiel zakotvených v talianskych prístavoch, kde sa na nich vykonávala údržba. Komisia sa chcela ubezpečiť, že vyššie uvedené opatrenie nemalo diskriminačné účinky voči iným námorným prepravcom, ktorých plavidlá sa nachádzali v rovnakých podmienkach.

III.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH

| (49) | Listom z 22. novembra 1999 spoločnosti združenia Gruppo Tirrenia predložili svoje vlastné pripomienky ohľadom rozhodnutia o začatí konania. Vo všeobecnosti podniky namietajú proti označeniu „nová pomoc“, prisúdenému kompenzáciám vyplácaným na základe zmlúv uzavretých so štátom, a následne proti oprávnenosti rozhodnutia začať formálne vyšetrovacie konanie. Zainteresované spoločnosti zastávajú najmä názor, že Komisia bola o existencii kompenzačného režimu verejnej služby už dávno informovaná a že proti nemu nikdy nevzniesla námietky. Okrem toho – vždy podľa zainteresovaných spoločností – čiastka ročných kompenzácií poskytovaných verejným spoločnostiam zodpovedá nevyhnutným potrebám a je úmerná vzhľadom na potreby pokrytia čistých doplnkových nákladov na povinnosti verejnej služby. Spoločnosť Tirrenia preto na záver uvádza, že v porovnaní s inými prepravcami, ktorí sú na trhu prítomní, uvedená zaplatená čiastka nepredstavuje prekážku konkurencie. |
| --- | --- |

(49)

Listom z 22. novembra 1999 spoločnosti združenia Gruppo Tirrenia predložili svoje vlastné pripomienky ohľadom rozhodnutia o začatí konania. Vo všeobecnosti podniky namietajú proti označeniu „nová pomoc“, prisúdenému kompenzáciám vyplácaným na základe zmlúv uzavretých so štátom, a následne proti oprávnenosti rozhodnutia začať formálne vyšetrovacie konanie. Zainteresované spoločnosti zastávajú najmä názor, že Komisia bola o existencii kompenzačného režimu verejnej služby už dávno informovaná a že proti nemu nikdy nevzniesla námietky. Okrem toho – vždy podľa zainteresovaných spoločností – čiastka ročných kompenzácií poskytovaných verejným spoločnostiam zodpovedá nevyhnutným potrebám a je úmerná vzhľadom na potreby pokrytia čistých doplnkových nákladov na povinnosti verejnej služby. Spoločnosť Tirrenia preto na záver uvádza, že v porovnaní s inými prepravcami, ktorí sú na trhu prítomní, uvedená zaplatená čiastka nepredstavuje prekážku konkurencie.

| (50) | Súčasne spoločnosť Tirrenia di Navigazione a regionálne spoločnosti združenia Gruppo Tirrenia napadli rozhodnutie, ktorým Komisia začala konanie s odvolaním sa na článok 230 odsek 4 zmluvy (19), odvolanie podané na Súd prvého stupňa, konanie zatiaľ nie je neukončené. |
| --- | --- |

(50)

Súčasne spoločnosť Tirrenia di Navigazione a regionálne spoločnosti združenia Gruppo Tirrenia napadli rozhodnutie, ktorým Komisia začala konanie s odvolaním sa na článok 230 odsek 4 zmluvy (19), odvolanie podané na Súd prvého stupňa, konanie zatiaľ nie je neukončené.

| (51) | Komisii boli doručené pripomienky rôznych konkurenčných súkromných prepravcov, poskytujúcich služby na linkách obsluhovaných spoločnosťami Caremar, Saremar a Toremar. Tieto pripomienky možno zhrnúť nasledovne:






  — | podľa nich podniky združenia Gruppo Tirrenia praktizujú na linkách, na ktorých sa sústreďuje konkurencia súkromných prepravcov agresívnu obchodnú politiku charakterizovanú dumpingovými tarifami, systémami zliav a oneskorených platieb, ktoré by nebolo možné vysvetliť, ak by neexistovali verejné subvencie, |
| --- | --- | --- |

(51)

Komisii boli doručené pripomienky rôznych konkurenčných súkromných prepravcov, poskytujúcich služby na linkách obsluhovaných spoločnosťami Caremar, Saremar a Toremar. Tieto pripomienky možno zhrnúť nasledovne:

—

podľa nich podniky združenia Gruppo Tirrenia praktizujú na linkách, na ktorých sa sústreďuje konkurencia súkromných prepravcov agresívnu obchodnú politiku charakterizovanú dumpingovými tarifami, systémami zliav a oneskorených platieb, ktoré by nebolo možné vysvetliť, ak by neexistovali verejné subvencie,

| — | povinnosti verejnej služby nie sú transparentné a právomoc upravovať rozsah im zadaných povinností, najmä čo sa týka obsluhovaných tratí, cestovného poriadku a frekvencií, ktoré majú dodržiavať, ktorá bola podnikom združenia Gruppo Tirrenia udelená, je v rozpore so samotným charakterom povinností verejnej služby, |
| --- | --- |

—

povinnosti verejnej služby nie sú transparentné a právomoc upravovať rozsah im zadaných povinností, najmä čo sa týka obsluhovaných tratí, cestovného poriadku a frekvencií, ktoré majú dodržiavať, ktorá bola podnikom združenia Gruppo Tirrenia udelená, je v rozpore so samotným charakterom povinností verejnej služby,

| — | so zreteľom na služby ponúkané súkromnými prepravcami na niektorých linkách obsluhovaných spoločnosťami združenia Gruppo Tirrenia sa nevyhnutnosť poskytovať verejnú službu javí ako veľmi sporná, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na služby ponúkané súkromnými prepravcami na niektorých linkách obsluhovaných spoločnosťami združenia Gruppo Tirrenia sa nevyhnutnosť poskytovať verejnú službu javí ako veľmi sporná,

| — | spôsoby financovania investícií, vykonaných od roku 1995 alebo predpokladaných v priemyselnom pláne obsahujú prvky pomoci, najmä pokiaľ ide o dve jednotky nadobudnuté v roku 1996 od Viamare a všeobecnejšie, čo sa týka výhodnejších podmienok na získanie bankového úveru, udeleného podnikom združenia Gruppo Tirrenia, |
| --- | --- |

—

spôsoby financovania investícií, vykonaných od roku 1995 alebo predpokladaných v priemyselnom pláne obsahujú prvky pomoci, najmä pokiaľ ide o dve jednotky nadobudnuté v roku 1996 od Viamare a všeobecnejšie, čo sa týka výhodnejších podmienok na získanie bankového úveru, udeleného podnikom združenia Gruppo Tirrenia,

| — | podniky združenia Gruppo Tirrenia požívajú výhody zvýhodneného daňového postupu v prípade minerálnych olejov používaných v ich plavidlách, ktoré sú zakotvené v talianskych prístavoch. |
| --- | --- |

—

podniky združenia Gruppo Tirrenia požívajú výhody zvýhodneného daňového postupu v prípade minerálnych olejov používaných v ich plavidlách, ktoré sú zakotvené v talianskych prístavoch.

IV.   PRIPOMIENKY PRÍSLUŠNÝCH TALIANSKYCH ORGÁNOV

| (52) | Listom z 29. septembra 1999 príslušné talianske orgány predložili svoje vlastné pripomienky vzhľadom na rozhodnutie začať konanie. Podľa nich nariadenie Rady (EHS) č. 3577/92 zo 7. decembra 1992 o uplatňovaní princípu voľného poskytovania služieb námornej dopravy medzi členskými štátmi (námorná kabotáž) (20) v článku 4 umožňuje zmluvám, uzavretým s každým podnikom združenia Gruppo Tirrenia, úplne rozvíjať vlastné účinky až do dátumu ukončenia platnosti, teda do konca 2008. Následkom toho systém povinností verejnej služby, vyplývajúci zo zmlúv, nemôže byť znovu predmetom skúmania v dôsledku rozhodnutia o začatí konania. |
| --- | --- |

(52)

Listom z 29. septembra 1999 príslušné talianske orgány predložili svoje vlastné pripomienky vzhľadom na rozhodnutie začať konanie. Podľa nich nariadenie Rady (EHS) č. 3577/92 zo 7. decembra 1992 o uplatňovaní princípu voľného poskytovania služieb námornej dopravy medzi členskými štátmi (námorná kabotáž) (20) v článku 4 umožňuje zmluvám, uzavretým s každým podnikom združenia Gruppo Tirrenia, úplne rozvíjať vlastné účinky až do dátumu ukončenia platnosti, teda do konca 2008. Následkom toho systém povinností verejnej služby, vyplývajúci zo zmlúv, nemôže byť znovu predmetom skúmania v dôsledku rozhodnutia o začatí konania.

| (53) | Talianske orgány okrem toho namietajú proti konštatovaniu, že pomoc, ktorá sa uvádza v rozhodnutí Komisie, predstavuje „novú“ pomoc v zmysle článku 88 ods. 3 zmluvy a že mohla v čase predchádzajúcom otvoreniu talianskeho trhu kabotáže (1. január 1999) ovplyvniť výmenu medzi členskými krajinami. |
| --- | --- |

(53)

Talianske orgány okrem toho namietajú proti konštatovaniu, že pomoc, ktorá sa uvádza v rozhodnutí Komisie, predstavuje „novú“ pomoc v zmysle článku 88 ods. 3 zmluvy a že mohla v čase predchádzajúcom otvoreniu talianskeho trhu kabotáže (1. január 1999) ovplyvniť výmenu medzi členskými krajinami.

| (54) | Bez ohľadu na tieto poznámky všeobecného charakteru príslušné talianske orgány podčiarkujú, že prítomnosť súkromných prepravcov na linkách obsluhovaných podnikmi združenia Gruppo Tirrenia je javom, ktorý sa často objavuje iba v nedávnej minulosti a čiastočne, pretože ich prítomnosť je limitovaná na obmedzený počet úsekov a je koncentrovaná na letnú sezónu. Okrem toho metóda výpočtu ročnej kompenzácie, ktorá pozostáva v odpočítaní strát nahromadených počas zimy od ziskov realizovaných počas leta, prispieva k limitovaniu celkovej čiastky kompenzácie na nevyhnutné minimum.
  Následne je kompenzácia podľa príslušných talianskych orgánov nevyhnutná a prísne úmerná vzhľadom na povinnosti verejnej služby, ktorých charakteristiky má definovať členský štát.
  Vzhľadom na porušenie predmetných pravidiel o konkurencii, za ktoré sa Adriatica považuje byť zodpovedná na spojeniach medzi Talianskom a Gréckom, príslušné talianske orgány podčiarkujú, že rozhodnutie Komisie ohľadom uvedeného porušenia nemá konečný charakter, že dve konania sú samostatné, že pomoc nebola použitá na financovanie správania sa, ktorého cieľom je obmedziť konkurenciu, že vyhlásenie o nekompatibilite by sa rovnalo novej sankcii a že prípadné vrátenie prostriedkov by ohrozilo rovnováhu spoločnosti Adriatica, ako aj proces privatizácie. |
| --- | --- |

(54)

Bez ohľadu na tieto poznámky všeobecného charakteru príslušné talianske orgány podčiarkujú, že prítomnosť súkromných prepravcov na linkách obsluhovaných podnikmi združenia Gruppo Tirrenia je javom, ktorý sa často objavuje iba v nedávnej minulosti a čiastočne, pretože ich prítomnosť je limitovaná na obmedzený počet úsekov a je koncentrovaná na letnú sezónu. Okrem toho metóda výpočtu ročnej kompenzácie, ktorá pozostáva v odpočítaní strát nahromadených počas zimy od ziskov realizovaných počas leta, prispieva k limitovaniu celkovej čiastky kompenzácie na nevyhnutné minimum.

Následne je kompenzácia podľa príslušných talianskych orgánov nevyhnutná a prísne úmerná vzhľadom na povinnosti verejnej služby, ktorých charakteristiky má definovať členský štát.

Vzhľadom na porušenie predmetných pravidiel o konkurencii, za ktoré sa Adriatica považuje byť zodpovedná na spojeniach medzi Talianskom a Gréckom, príslušné talianske orgány podčiarkujú, že rozhodnutie Komisie ohľadom uvedeného porušenia nemá konečný charakter, že dve konania sú samostatné, že pomoc nebola použitá na financovanie správania sa, ktorého cieľom je obmedziť konkurenciu, že vyhlásenie o nekompatibilite by sa rovnalo novej sankcii a že prípadné vrátenie prostriedkov by ohrozilo rovnováhu spoločnosti Adriatica, ako aj proces privatizácie.

| (55) | Príslušné talianske orgány podčiarkujú, že investície vyplývajúce z priemyselného plánu majú za cieľ znížiť prevádzkové náklady, udržiavajúc súčasne vysokú úroveň kvality. Okrem toho podľa tých istých orgánov spôsoby, akými sú financované, navrhované investície neobsahujú žiadny prvok pomoci, pretože uvedená investícia bude pochádzať čiastočne z vlastných prostriedkov zainteresovaných podnikov a čiastočne z bankových pôžičiek, uzavretých za normálnych trhových podmienok. |
| --- | --- |

(55)

Príslušné talianske orgány podčiarkujú, že investície vyplývajúce z priemyselného plánu majú za cieľ znížiť prevádzkové náklady, udržiavajúc súčasne vysokú úroveň kvality. Okrem toho podľa tých istých orgánov spôsoby, akými sú financované, navrhované investície neobsahujú žiadny prvok pomoci, pretože uvedená investícia bude pochádzať čiastočne z vlastných prostriedkov zainteresovaných podnikov a čiastočne z bankových pôžičiek, uzavretých za normálnych trhových podmienok.

| (56) | Príslušné talianske orgány upresnili prehľad právnych predpisov, ktoré upravujú daňový postup pre minerálne oleje používané ako pohonné hmoty na účely plavby. Z informácií predložených Komisii vyplýva, že rozhodnutím so všeobecným uplatňovaním z 2. marca 1996, vydaného ako výnos zákona č. 504/1995, zvýhodnený daňový postup, ktorý sa podľa uvedeného opatrenia predpokladá, bol rozšírený na palivá a mazadlá používané na všetkých plavidlách zakotvených v prístave na vykonanie údržby. |
| --- | --- |

(56)

Príslušné talianske orgány upresnili prehľad právnych predpisov, ktoré upravujú daňový postup pre minerálne oleje používané ako pohonné hmoty na účely plavby. Z informácií predložených Komisii vyplýva, že rozhodnutím so všeobecným uplatňovaním z 2. marca 1996, vydaného ako výnos zákona č. 504/1995, zvýhodnený daňový postup, ktorý sa podľa uvedeného opatrenia predpokladá, bol rozšírený na palivá a mazadlá používané na všetkých plavidlách zakotvených v prístave na vykonanie údržby.

| (57) | Súčasne Taliansko napadlo prostredníctvom zatiaľ nevyriešeného odvolania na Súdnom dvore rozhodnutie začať konanie v časti, v ktorej je určené zastavenie poskytovania pomoci (21). |
| --- | --- |

(57)

Súčasne Taliansko napadlo prostredníctvom zatiaľ nevyriešeného odvolania na Súdnom dvore rozhodnutie začať konanie v časti, v ktorej je určené zastavenie poskytovania pomoci (21).

V.   HODNOTENIE POMOCI

| (58) | V zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy sú inkompatibilné so spoločným trhom v miere, v ktorej ovplyvňujú výmenu medzi členskými štátmi, pomoc, ktorá je poskytovaná štátmi alebo prostredníctvom štátnych rezerv v akejkoľvek forme zvýhodňujúcej určité podniky alebo určité výroby – poškodzuje alebo ohrozuje poškodením konkurenciu. |
| --- | --- |

(58)

V zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy sú inkompatibilné so spoločným trhom v miere, v ktorej ovplyvňujú výmenu medzi členskými štátmi, pomoc, ktorá je poskytovaná štátmi alebo prostredníctvom štátnych rezerv v akejkoľvek forme zvýhodňujúcej určité podniky alebo určité výroby – poškodzuje alebo ohrozuje poškodením konkurenciu.

| (59) | Je evidentné, že predmetné subvencie sú poskytované štátom a prostredníctvom štátnych rezerv. Čo sa týka poznatku o zvýhodnení, tento bol predmetom interpretácie zo strany Súdneho dvora vo svojom rozhodnutí z 24. júla 2003, prípad Altmark Trans
   (22). Podľa tejto právnej praxe istý štátny zásah, ktorý prináša priamu kompenzáciu, predstavujúcu protihodnotu úkonov vykonávaných podnikmi požívajúcimi výhody na splnenie určitých povinností verejnej služby, nespadá do pôsobnosti článku 87 ods. 1 zmluvy v miere, v ktorej uvedené podniky nezískavajú finančné výhody, a vyššie uvedený zásah preto nemá dosah na uvedenie týchto podnikov do konkurenčnej polohy, ktorá je výhodnejšia vzhľadom na iné konkurenčné podniky.
  Podľa Dvora, aby sa v určitom konkrétnom prípade takáto kompenzácia mohla vylúčiť z kvalifikácie štátnej pomoci, musia byť splnené štyri podmienky:






  — | podnik požívajúci výhody musí byť skutočne poverený plnením povinností verejnej služby a uvedené povinnosti musia byť definované jasným spôsobom. V skutkovej povahe kompenzácií poskytovaných podnikom združenia Gruppo Tirrenia Komisia konštatuje, že povinnosti verejnej služby pridelené uvedeným podnikom vyplývajú súčasne zo zmlúv uzavretých v júli 1991 s talianskym štátom, s uplatňovaním právnych predpisov (pozri body od 30 po 34) a z päťročných plánov (pozri body 37, 38 a 39). Otázka existencie skutočnej potreby verejnej služby (23) je prešetrená v bodoch od 84 po 122, |
| --- | --- | --- |

(59)

Je evidentné, že predmetné subvencie sú poskytované štátom a prostredníctvom štátnych rezerv. Čo sa týka poznatku o zvýhodnení, tento bol predmetom interpretácie zo strany Súdneho dvora vo svojom rozhodnutí z 24. júla 2003, prípad Altmark Trans
   (22). Podľa tejto právnej praxe istý štátny zásah, ktorý prináša priamu kompenzáciu, predstavujúcu protihodnotu úkonov vykonávaných podnikmi požívajúcimi výhody na splnenie určitých povinností verejnej služby, nespadá do pôsobnosti článku 87 ods. 1 zmluvy v miere, v ktorej uvedené podniky nezískavajú finančné výhody, a vyššie uvedený zásah preto nemá dosah na uvedenie týchto podnikov do konkurenčnej polohy, ktorá je výhodnejšia vzhľadom na iné konkurenčné podniky.

Podľa Dvora, aby sa v určitom konkrétnom prípade takáto kompenzácia mohla vylúčiť z kvalifikácie štátnej pomoci, musia byť splnené štyri podmienky:

—

podnik požívajúci výhody musí byť skutočne poverený plnením povinností verejnej služby a uvedené povinnosti musia byť definované jasným spôsobom. V skutkovej povahe kompenzácií poskytovaných podnikom združenia Gruppo Tirrenia Komisia konštatuje, že povinnosti verejnej služby pridelené uvedeným podnikom vyplývajú súčasne zo zmlúv uzavretých v júli 1991 s talianskym štátom, s uplatňovaním právnych predpisov (pozri body od 30 po 34) a z päťročných plánov (pozri body 37, 38 a 39). Otázka existencie skutočnej potreby verejnej služby (23) je prešetrená v bodoch od 84 po 122,

| — | parametre, na základe ktorých sa vypočítava kompenzácia, musia byť vopred definované objektívnym a transparentným spôsobom, aby sa predišlo tomu, že kompenzácia bude prinášať ekonomické výhody, ktoré podnik, ktorému bola udelená, zvýhodnia oproti konkurenčným podnikom. V predmetnom prípade Komisia poznamenáva, že článok 5 zmlúv podrobne vysvetľuje ekonomické parametre, ktoré predstavujú základ pre výpočet rôznych prvkov nákladov, na ktoré sa berie ohľad pri určovaní kompenzácie v súlade s výnosom prezidenta republiky č. 501/79, |
| --- | --- |

—

parametre, na základe ktorých sa vypočítava kompenzácia, musia byť vopred definované objektívnym a transparentným spôsobom, aby sa predišlo tomu, že kompenzácia bude prinášať ekonomické výhody, ktoré podnik, ktorému bola udelená, zvýhodnia oproti konkurenčným podnikom. V predmetnom prípade Komisia poznamenáva, že článok 5 zmlúv podrobne vysvetľuje ekonomické parametre, ktoré predstavujú základ pre výpočet rôznych prvkov nákladov, na ktoré sa berie ohľad pri určovaní kompenzácie v súlade s výnosom prezidenta republiky č. 501/79,

| — | kompenzácia nemôže byť vyššia ako suma nevyhnutná na pokrytie všetkých alebo časti nákladov vzniknutých pri plnení povinností verejnej služby, pričom sa berú do úvahy príjmy samotné, ako aj primerané ziskové rozpätie pre vyššie uvedené vykonávanie povinností. Otázka je analyzovaná v bodoch 123 až 148, |
| --- | --- |

—

kompenzácia nemôže byť vyššia ako suma nevyhnutná na pokrytie všetkých alebo časti nákladov vzniknutých pri plnení povinností verejnej služby, pričom sa berú do úvahy príjmy samotné, ako aj primerané ziskové rozpätie pre vyššie uvedené vykonávanie povinností. Otázka je analyzovaná v bodoch 123 až 148,

| — | v prípade, že sa výber podniku, ktorý má byť poverený vykonávaním povinností verejnej služby v určitom špecifickom prípade, nevykonáva prostredníctvom procesu verejnej súťaže, ktorý umožňuje vybrať kandidáta schopného poskytovať určité služby za najnižšiu cenu pre komunitu, úroveň nevyhnutnej kompenzácie musí byť stanovená na základe analýzy nákladov, ktoré by priemerný podnik, riadený účinným spôsobom a primerane vybavený dopravnými prostriedkami, aby mohol uspokojiť požadované verejné služby, musel na splnenie uvedených povinností znášať, pričom treba brať do úvahy príjmy zo samotných služieb, ako aj primerané ziskové rozpätie pre vyššie uvedené vykonávanie povinností. So zreteľom na uvedené možno konštatovať, že podniky združenia Gruppo Tirrenia neboli vybraté prostredníctvom postupu verejnej súťaže. Komisia taktiež konštatuje, že ani uplatniteľné texty, ani zmluvy neukladajú podmienky, ktoré zaručujú, že kompenzácia neprekročí náklady priemerného podniku, ktorý je riadený účinným spôsobom a je primerane vybavený prostriedkami. Ani informácie a údaje predložené príslušnými talianskymi orgánmi a spoločnosťami požívajúcimi výhody neumožňujú určiť, či je táto podmienka dodržaná. |
| --- | --- |

—

v prípade, že sa výber podniku, ktorý má byť poverený vykonávaním povinností verejnej služby v určitom špecifickom prípade, nevykonáva prostredníctvom procesu verejnej súťaže, ktorý umožňuje vybrať kandidáta schopného poskytovať určité služby za najnižšiu cenu pre komunitu, úroveň nevyhnutnej kompenzácie musí byť stanovená na základe analýzy nákladov, ktoré by priemerný podnik, riadený účinným spôsobom a primerane vybavený dopravnými prostriedkami, aby mohol uspokojiť požadované verejné služby, musel na splnenie uvedených povinností znášať, pričom treba brať do úvahy príjmy zo samotných služieb, ako aj primerané ziskové rozpätie pre vyššie uvedené vykonávanie povinností. So zreteľom na uvedené možno konštatovať, že podniky združenia Gruppo Tirrenia neboli vybraté prostredníctvom postupu verejnej súťaže. Komisia taktiež konštatuje, že ani uplatniteľné texty, ani zmluvy neukladajú podmienky, ktoré zaručujú, že kompenzácia neprekročí náklady priemerného podniku, ktorý je riadený účinným spôsobom a je primerane vybavený prostriedkami. Ani informácie a údaje predložené príslušnými talianskymi orgánmi a spoločnosťami požívajúcimi výhody neumožňujú určiť, či je táto podmienka dodržaná.

| (60) | Na základe predchádzajúcich úvah a tých, ktoré budú uvedené následne, pokiaľ ide o existenciu skutočnej potreby verejnej služby, Komisia usudzuje, že vyrovnávacia ročná subvencia, prisúdená regionálnym spoločnostiam v súlade so zmluvami z roku 1991 predstavuje pre uvedené podniky zvýhodnenie vzhľadom na konkurenčné podniky, ktoré ponúkajú alebo by mohli ponúkať porovnateľné služby na relevantnom trhu. |
| --- | --- |

(60)

Na základe predchádzajúcich úvah a tých, ktoré budú uvedené následne, pokiaľ ide o existenciu skutočnej potreby verejnej služby, Komisia usudzuje, že vyrovnávacia ročná subvencia, prisúdená regionálnym spoločnostiam v súlade so zmluvami z roku 1991 predstavuje pre uvedené podniky zvýhodnenie vzhľadom na konkurenčné podniky, ktoré ponúkajú alebo by mohli ponúkať porovnateľné služby na relevantnom trhu.

| (61) | Čo sa týka ovplyvňovania intrakomunitárneho trhu a poškodzovania konkurencie, tie sú v prípade dopravy medzi členskými štátmi alebo medzi členskými štátmi a tretími krajinami liberalizované nariadením Rady (EHS) č. 4055/86 z 22. decembra 1986, ktoré uplatňuje princíp voľného poskytovania služieb námornej dopravy medzi členskými štátmi a medzi členskými štátmi a tretími krajinami (24). |
| --- | --- |

(61)

Čo sa týka ovplyvňovania intrakomunitárneho trhu a poškodzovania konkurencie, tie sú v prípade dopravy medzi členskými štátmi alebo medzi členskými štátmi a tretími krajinami liberalizované nariadením Rady (EHS) č. 4055/86 z 22. decembra 1986, ktoré uplatňuje princíp voľného poskytovania služieb námornej dopravy medzi členskými štátmi a medzi členskými štátmi a tretími krajinami (24).

| (62) | Napriek tomu, že ide o pobrežné dopravné služby, Dvor poznamenáva (25), že vôbec nie je vylúčené, že určitá verejná subvencia poskytovaná podniku, ktorý vykonáva iba zabezpečovanie služieb miestnej alebo regionálnej dopravy a nie služby medzinárodnej dopravy, môže mať v každom prípade dosah na výmenu medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(62)

Napriek tomu, že ide o pobrežné dopravné služby, Dvor poznamenáva (25), že vôbec nie je vylúčené, že určitá verejná subvencia poskytovaná podniku, ktorý vykonáva iba zabezpečovanie služieb miestnej alebo regionálnej dopravy a nie služby medzinárodnej dopravy, môže mať v každom prípade dosah na výmenu medzi členskými štátmi.

| (63) | V skutočnosti, keď jeden členský štát poskytne verejnú subvenciu určitému podniku, poskytovanie dopravných služieb zo strany vyššie uvedeného podniku sa v dôsledku toho môže javiť ako nemenné alebo rastúce, takže podniky so sídlom v iných členských štátoch majú menšie možnosti ponúkať vlastné dopravné služby na trhu uvedeného členského štátu (26). |
| --- | --- |

(63)

V skutočnosti, keď jeden členský štát poskytne verejnú subvenciu určitému podniku, poskytovanie dopravných služieb zo strany vyššie uvedeného podniku sa v dôsledku toho môže javiť ako nemenné alebo rastúce, takže podniky so sídlom v iných členských štátoch majú menšie možnosti ponúkať vlastné dopravné služby na trhu uvedeného členského štátu (26).

| (64) | Podľa právnej praxe Dvora Komisia v prípade pomoci dohodnutej nezákonným spôsobom nie je povinná dokázať skutočné dosahy pomoci na konkurenčné prostredie a na výmenu medzi členskými štátmi. V skutočnosti by takáto povinnosť mala za následok, že členské štáty, ktoré poskytujú pomoc za porušovania povinnosti oznámenia podľa čl. 88 ods. 3 Zmluvy o ES, by boli vo výhode oproti tým, ktoré projekt o pomoci oznamujú (27). |
| --- | --- |

(64)

Podľa právnej praxe Dvora Komisia v prípade pomoci dohodnutej nezákonným spôsobom nie je povinná dokázať skutočné dosahy pomoci na konkurenčné prostredie a na výmenu medzi členskými štátmi. V skutočnosti by takáto povinnosť mala za následok, že členské štáty, ktoré poskytujú pomoc za porušovania povinnosti oznámenia podľa čl. 88 ods. 3 Zmluvy o ES, by boli vo výhode oproti tým, ktoré projekt o pomoci oznamujú (27).

| (65) | Skutočnosť, že až do 1. januára 1999 sa na trh spojení prostredníctvom kabotáže s ostrovmi v Stredozemnom mori dočasne nevzťahovalo uplatňovanie nariadenia Rady (EHS) č. 3577/92 ohľadom uplatňovania princípu voľného poskytovania služieb námornej dopravy vnútri členských štátov (námorná kabotáž), neumožňuje a priori vylúčiť, že subvencie poskytované regionálnym spoločnostiam, ktoré pôsobia na úsekoch kabotáže s ostrovmi v Stredozemnom mori, v zmysle zmluvy neovplyvnili výmenu medzi členskými štátmi a nepoškodili konkurenčné prostredie. |
| --- | --- |

(65)

Skutočnosť, že až do 1. januára 1999 sa na trh spojení prostredníctvom kabotáže s ostrovmi v Stredozemnom mori dočasne nevzťahovalo uplatňovanie nariadenia Rady (EHS) č. 3577/92 ohľadom uplatňovania princípu voľného poskytovania služieb námornej dopravy vnútri členských štátov (námorná kabotáž), neumožňuje a priori vylúčiť, že subvencie poskytované regionálnym spoločnostiam, ktoré pôsobia na úsekoch kabotáže s ostrovmi v Stredozemnom mori, v zmysle zmluvy neovplyvnili výmenu medzi členskými štátmi a nepoškodili konkurenčné prostredie.

| (66) | V každom prípade, aj keď pripustíme, že by pomoc poskytovaná podnikom, ktoré pôsobili výhradne v pobrežnej doprave, mohla neovplyvniť výmenu medzi členskými štátmi a nepoškodiť konkurenciu v čase pred 1. januárom 1999, situácia sa po uvedenom dátume zmenila, pretože v súlade s nariadením č. 3577/92 je kabotážna činnosť odvtedy otvorená pre všetkých prepravcov z členských štátov. |
| --- | --- |

(66)

V každom prípade, aj keď pripustíme, že by pomoc poskytovaná podnikom, ktoré pôsobili výhradne v pobrežnej doprave, mohla neovplyvniť výmenu medzi členskými štátmi a nepoškodiť konkurenciu v čase pred 1. januárom 1999, situácia sa po uvedenom dátume zmenila, pretože v súlade s nariadením č. 3577/92 je kabotážna činnosť odvtedy otvorená pre všetkých prepravcov z členských štátov.

| (67) | Na základe kritérií uvedených v bodoch 58 až 66 je vhodné analyzovať situáciu regionálnych spoločností v závislosti od trhov, na ktorých pôsobia.






  — | Čo sa týka spoločnosti Adriatica, Komisia pripomína, že táto spoločnosť pôsobí v rámci zmluvy nielen na trhu kabotáže, ale aj na medzinárodných linkách, na ktorých musí alebo musela od nadobudnutia účinnosti zmluvy čeliť konkurencii iných prepravcov z členských štátov. Komisia v tejto súvislosti tiež zdôrazňuje, že existuje riziko krížových subvencií medzi službami vykonávanými spoločnosťou Adriatica na trhu kabotáže a službami poskytovanými na medzinárodnom trhu, najmä ak neexistuje oddelené účtovníctvo podniku pre tieto odlišné kategórie služieb. Za týchto okolností subvencie vyplatené spoločnosti Adriatica na základe zmluvy mohli mať vplyv na výmenu medzi členskými štátmi a poškodiť konkurenciu. |
| --- | --- | --- |

(67)

Na základe kritérií uvedených v bodoch 58 až 66 je vhodné analyzovať situáciu regionálnych spoločností v závislosti od trhov, na ktorých pôsobia.

—

Čo sa týka spoločnosti Adriatica, Komisia pripomína, že táto spoločnosť pôsobí v rámci zmluvy nielen na trhu kabotáže, ale aj na medzinárodných linkách, na ktorých musí alebo musela od nadobudnutia účinnosti zmluvy čeliť konkurencii iných prepravcov z členských štátov. Komisia v tejto súvislosti tiež zdôrazňuje, že existuje riziko krížových subvencií medzi službami vykonávanými spoločnosťou Adriatica na trhu kabotáže a službami poskytovanými na medzinárodnom trhu, najmä ak neexistuje oddelené účtovníctvo podniku pre tieto odlišné kategórie služieb. Za týchto okolností subvencie vyplatené spoločnosti Adriatica na základe zmluvy mohli mať vplyv na výmenu medzi členskými štátmi a poškodiť konkurenciu.

| — | Čo sa týka ostatných štyroch regionálnych spoločností, Komisia konštatuje, že iba Saremar obsluhuje jednu medzinárodnú linku medzi Sardíniou a Korzikou a prepravuje v konkurencii s jedným súkromným talianskym prepravcom. Skutočnosť, že táto linka je od nadobudnutia účinnosti zmluvy otvorená potenciálnej konkurencii prepravcov z členských štátov, vedie k uzáveru, že ročná subvencia poskytovaná spoločnosti Saremar na pokrytie čistého schodku z prevádzky celej svojej siete spojení mohla najmä následkom toho, že sa nevykonáva oddelené účtovníctvo pre rôzne kategórie poskytovaných služieb ovplyvniť výmenu medzi členskými štátmi a poškodiť konkurenciu. |
| --- | --- |

—

Čo sa týka ostatných štyroch regionálnych spoločností, Komisia konštatuje, že iba Saremar obsluhuje jednu medzinárodnú linku medzi Sardíniou a Korzikou a prepravuje v konkurencii s jedným súkromným talianskym prepravcom. Skutočnosť, že táto linka je od nadobudnutia účinnosti zmluvy otvorená potenciálnej konkurencii prepravcov z členských štátov, vedie k uzáveru, že ročná subvencia poskytovaná spoločnosti Saremar na pokrytie čistého schodku z prevádzky celej svojej siete spojení mohla najmä následkom toho, že sa nevykonáva oddelené účtovníctvo pre rôzne kategórie poskytovaných služieb ovplyvniť výmenu medzi členskými štátmi a poškodiť konkurenciu.

| — | Čo sa týka najmä spoločností Siremar, Toremar a Caremar, Komisia formuluje nasledujúce pripomienky:






  — | tieto spoločnosti pôsobia výhradne na značne vymedzenom úseku trhu kabotáže na úseku ostrovov v Stredozemnom mori, |
| --- | --- | --- |

—

Čo sa týka najmä spoločností Siremar, Toremar a Caremar, Komisia formuluje nasledujúce pripomienky:

—

tieto spoločnosti pôsobia výhradne na značne vymedzenom úseku trhu kabotáže na úseku ostrovov v Stredozemnom mori,

| — | až do 1. januára 1999 boli služby kabotáže medzi ostrovmi v Stredozemnom mori dočasne vylúčené z uplatňovania princípu voľného poskytovania služieb podľa článku 6 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 3577/92 (28), |
| --- | --- |

—

až do 1. januára 1999 boli služby kabotáže medzi ostrovmi v Stredozemnom mori dočasne vylúčené z uplatňovania princípu voľného poskytovania služieb podľa článku 6 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 3577/92 (28),

| — | na týchto rôznych úsekoch trhu kabotáže boli regionálne spoločnosti na niektorých linkách vystavené konkurencii súkromných talianskych prepravcov, ktorí boli často na trhu ešte pred nadobudnutím účinnosti zmluvy; žiaden z uvedených prepravcov napriek tomu nepôsobí na iných trhoch ako na trhoch talianskej kabotáže v Stredozemnom mori, |
| --- | --- |

—

na týchto rôznych úsekoch trhu kabotáže boli regionálne spoločnosti na niektorých linkách vystavené konkurencii súkromných talianskych prepravcov, ktorí boli často na trhu ešte pred nadobudnutím účinnosti zmluvy; žiaden z uvedených prepravcov napriek tomu nepôsobí na iných trhoch ako na trhoch talianskej kabotáže v Stredozemnom mori,

| — | žiadny z prepravcov z iného členského štátu nebol na rôznych úsekoch trhu kabotáže aktívny pred 1. januárom 1999 a žiadny sa na trh nezaradil po jeho otvorení. |
| --- | --- |

—

žiadny z prepravcov z iného členského štátu nebol na rôznych úsekoch trhu kabotáže aktívny pred 1. januárom 1999 a žiadny sa na trh nezaradil po jeho otvorení.

| (68) | Skutočnosť, že jeden sektor nebol liberalizovaný – ako v prípade kabotáže v Stredozemnom mori pred 1. januárom 1999 – nepredstavuje vždy dostatočnú podmienku na vylúčenie akéhokoľvek negatívneho vplyvu na výmenu medzi členskými štátmi (29). |
| --- | --- |

(68)

Skutočnosť, že jeden sektor nebol liberalizovaný – ako v prípade kabotáže v Stredozemnom mori pred 1. januárom 1999 – nepredstavuje vždy dostatočnú podmienku na vylúčenie akéhokoľvek negatívneho vplyvu na výmenu medzi členskými štátmi (29).

| (69) | Na jednej strane, skutočnosť, že tri spoločnosti združenia Gruppo Tirrenia (Tirrenia, Adriatica a Saremar) pôsobili na trhu dopravy medzi členskými štátmi alebo medzi členskými štátmi a tretími krajinami a skutočnosť, že v týchto spoločnostiach neexistuje oddelené účtovníctvo pre rôzne kategórie vedie k úsudku, že všetka pomoc, ktorej výhody požívali mohla ovplyvniť výmenu medzi členskými štátmi a poškodiť konkurenciu. Okrem toho nemožno vylúčiť, že uvedené vplyvy sa vyskytli v prípade všetkých subvencií dohodnutých pre spoločnosti združenia. |
| --- | --- |

(69)

Na jednej strane, skutočnosť, že tri spoločnosti združenia Gruppo Tirrenia (Tirrenia, Adriatica a Saremar) pôsobili na trhu dopravy medzi členskými štátmi alebo medzi členskými štátmi a tretími krajinami a skutočnosť, že v týchto spoločnostiach neexistuje oddelené účtovníctvo pre rôzne kategórie vedie k úsudku, že všetka pomoc, ktorej výhody požívali mohla ovplyvniť výmenu medzi členskými štátmi a poškodiť konkurenciu. Okrem toho nemožno vylúčiť, že uvedené vplyvy sa vyskytli v prípade všetkých subvencií dohodnutých pre spoločnosti združenia.

| (70) | Na druhej strane prepravcovia z iných členských krajín mohli už pred liberalizáciou trhu kabotáže voľne uplatňovať svoje právo na vytvorenie a zabezpečovanie služieb kabotáže s využitím plavidiel plaviacich sa pod talianskou vlajkou. |
| --- | --- |

(70)

Na druhej strane prepravcovia z iných členských krajín mohli už pred liberalizáciou trhu kabotáže voľne uplatňovať svoje právo na vytvorenie a zabezpečovanie služieb kabotáže s využitím plavidiel plaviacich sa pod talianskou vlajkou.

| (71) | V každom prípade možnosť pre prepravcov z členských krajín poskytovať konkurenčné služby na trhu kabotáže v Taliansku s účinnosťou od 1. januára 1999 vedie k konštatovaniu, že existuje aspoň potenciálny vplyv na výmenu v priebehu posledných piatich rokov najmä preto, že neexistujú výhradné práva, udelené regionálnym spoločnostiam podľa zmlúv o verejnej službe. |
| --- | --- |

(71)

V každom prípade možnosť pre prepravcov z členských krajín poskytovať konkurenčné služby na trhu kabotáže v Taliansku s účinnosťou od 1. januára 1999 vedie k konštatovaniu, že existuje aspoň potenciálny vplyv na výmenu v priebehu posledných piatich rokov najmä preto, že neexistujú výhradné práva, udelené regionálnym spoločnostiam podľa zmlúv o verejnej službe.

| (72) | So zreteľom na uvedené, najmä berúc do úvahy skutočnosť, že na to, aby kompenzácia prinášala zvýhodnenie a mohla figurovať ako „pomoc“ stačí, aby nebola splnená jedna zo štyroch uvedených podmienok (30) Komisia usudzuje, že všetky ročné kompenzácie, vyplácané regionálnym spoločnostiam príslušnými talianskymi orgánmi, predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 87 zmluvy. Na rozdiel od toho, čo tvrdia podniky požívajúce výhody, článok 4 ods. 3 nariadenia č. 3577/92 nezakazuje preskúmanie predmetnej pomoci. Článok 4 ods. 3 výnimočne autorizuje pokračovanie existujúcich zmlúv uzavretých pred nadobudnutím účinnosti nariadenia, aj keď nie sú rešpektované podmienky procesu určeného na prisúdenie verejných služieb podľa predchádzajúcich odsekov citovaného článku. Predmetné opatrenie sa týka spoločnej politiky dopravy. |
| --- | --- |

(72)

So zreteľom na uvedené, najmä berúc do úvahy skutočnosť, že na to, aby kompenzácia prinášala zvýhodnenie a mohla figurovať ako „pomoc“ stačí, aby nebola splnená jedna zo štyroch uvedených podmienok (30) Komisia usudzuje, že všetky ročné kompenzácie, vyplácané regionálnym spoločnostiam príslušnými talianskymi orgánmi, predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 87 zmluvy. Na rozdiel od toho, čo tvrdia podniky požívajúce výhody, článok 4 ods. 3 nariadenia č. 3577/92 nezakazuje preskúmanie predmetnej pomoci. Článok 4 ods. 3 výnimočne autorizuje pokračovanie existujúcich zmlúv uzavretých pred nadobudnutím účinnosti nariadenia, aj keď nie sú rešpektované podmienky procesu určeného na prisúdenie verejných služieb podľa predchádzajúcich odsekov citovaného článku. Predmetné opatrenie sa týka spoločnej politiky dopravy.

| (73) | Komisia nezdieľa názor regionálnych spoločností, podľa ktorého predmetná pomoc predstavuje existujúcu pomoc. Po prvé, Komisia zdôrazňuje, že uvedená pomoc časovo nepredchádza nadobudnutiu účinnosti zmluvy. V skutočnosti to boli zákony č. 684/74 a č. 169/75, ktoré vo svojej aktuálnej forme ustanovili režim vyrovnávacej ročnej subvencie. Ostatne, výnos č. 501/79, zákon č. 856/86 a zmluvy z roku 1991 podrobne stanovili rôzne povinnosti verejnej služby, ako aj prvky nákladov, ktoré sa berú do úvahy pri výpočte vyrovnávacej subvencie, ktorej výhody požívajú regionálne spoločnosti. |
| --- | --- |

(73)

Komisia nezdieľa názor regionálnych spoločností, podľa ktorého predmetná pomoc predstavuje existujúcu pomoc. Po prvé, Komisia zdôrazňuje, že uvedená pomoc časovo nepredchádza nadobudnutiu účinnosti zmluvy. V skutočnosti to boli zákony č. 684/74 a č. 169/75, ktoré vo svojej aktuálnej forme ustanovili režim vyrovnávacej ročnej subvencie. Ostatne, výnos č. 501/79, zákon č. 856/86 a zmluvy z roku 1991 podrobne stanovili rôzne povinnosti verejnej služby, ako aj prvky nákladov, ktoré sa berú do úvahy pri výpočte vyrovnávacej subvencie, ktorej výhody požívajú regionálne spoločnosti.

| (74) | Komisia ďalej konštatuje, že predmetná pomoc nebola schválená Komisiou. Rozhodnutie Komisie zo 6. júla 1990 uzavrieť konanie C 12/89 (ex N 444/88) ohľadom pomoci, ktorú sa Taliansko rozhodlo potvrdiť, aby vyrovnalo straty podniku Fincantieri v rokoch 1987 a 1988 a ohľadom zákona č. 234/89 stanovujúceho spravovanie pomoci pre výrobu lodí v Taliansku (31), na ktoré sa podniky požívajúce výhody odvolávajú, sa vzťahovalo výhradne na pomoc v prospech lodeníc a nie subvencií, ktoré sú predmetom tohto rozhodnutia. V každom prípade sa po uvedenom rozhodnutí právne predpisy, ktoré sú základom týchto subvencií podstatne pozmenili uzavretím zmlúv, ktoré neboli nikdy oznámené. |
| --- | --- |

(74)

Komisia ďalej konštatuje, že predmetná pomoc nebola schválená Komisiou. Rozhodnutie Komisie zo 6. júla 1990 uzavrieť konanie C 12/89 (ex N 444/88) ohľadom pomoci, ktorú sa Taliansko rozhodlo potvrdiť, aby vyrovnalo straty podniku Fincantieri v rokoch 1987 a 1988 a ohľadom zákona č. 234/89 stanovujúceho spravovanie pomoci pre výrobu lodí v Taliansku (31), na ktoré sa podniky požívajúce výhody odvolávajú, sa vzťahovalo výhradne na pomoc v prospech lodeníc a nie subvencií, ktoré sú predmetom tohto rozhodnutia. V každom prípade sa po uvedenom rozhodnutí právne predpisy, ktoré sú základom týchto subvencií podstatne pozmenili uzavretím zmlúv, ktoré neboli nikdy oznámené.

| (75) | Najmä okolnosť, že Komisia mohla poznať rôzne právne predpisy, ktoré ustanovujú režim ročnej subvencie, ako aj zmluvu z roku 1991 neumožňuje dospieť k uzáveru – ak neexistuje predbežné oznámenie podľa článku 88 ods. 3 –, že režim ročnej subvencie bol mlčky autorizovaný v súlade s rozhodnutím súdu v prípade Lorenz (32). Dvor nedávno avizoval, že jednoduché oznámenie textu Komisii nepredstavuje oznámenie v zmysle článku 88 ods. 3 Zmluvy o založení ES (33). |
| --- | --- |

(75)

Najmä okolnosť, že Komisia mohla poznať rôzne právne predpisy, ktoré ustanovujú režim ročnej subvencie, ako aj zmluvu z roku 1991 neumožňuje dospieť k uzáveru – ak neexistuje predbežné oznámenie podľa článku 88 ods. 3 –, že režim ročnej subvencie bol mlčky autorizovaný v súlade s rozhodnutím súdu v prípade Lorenz (32). Dvor nedávno avizoval, že jednoduché oznámenie textu Komisii nepredstavuje oznámenie v zmysle článku 88 ods. 3 Zmluvy o založení ES (33).

| (76) | Komisia sa preto v dôsledku toho domnieva, že pomoc regionálnym spoločnostiam predstavuje novú pomoc v zmysle článku 1 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 o spôsoboch uplatňovania článku 93 Zmluvy o založení ES (34). |
| --- | --- |

(76)

Komisia sa preto v dôsledku toho domnieva, že pomoc regionálnym spoločnostiam predstavuje novú pomoc v zmysle článku 1 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 o spôsoboch uplatňovania článku 93 Zmluvy o založení ES (34).

| (77) | Aj v prípade, že pripustíme, že pomoc spoločnostiam Siremar, Toremar a Caremar, ktoré vykonávali výhradne kabotážnu dopravu, by nepredstavovala štátnu pomoc v čase poskytovania, v každom prípade sa stala novou pomocou od 1. januára 1999 následne po liberalizácii dopravy podľa nariadenia (EHS) č. 3577/92. V skutočnosti v zmysle článku 1 písm. b) bod v) nariadenia (ES) č. 659/99 platí, že kedykoľvek niektoré opatrenia nadobudnú formu pomoci následne po liberalizácii nejakej činnosti zo strany práva Spoločenstva, uvedené opatrenia sa nepovažujú za existujúcu pomoc po dátume určenom na liberalizáciu. |
| --- | --- |

(77)

Aj v prípade, že pripustíme, že pomoc spoločnostiam Siremar, Toremar a Caremar, ktoré vykonávali výhradne kabotážnu dopravu, by nepredstavovala štátnu pomoc v čase poskytovania, v každom prípade sa stala novou pomocou od 1. januára 1999 následne po liberalizácii dopravy podľa nariadenia (EHS) č. 3577/92. V skutočnosti v zmysle článku 1 písm. b) bod v) nariadenia (ES) č. 659/99 platí, že kedykoľvek niektoré opatrenia nadobudnú formu pomoci následne po liberalizácii nejakej činnosti zo strany práva Spoločenstva, uvedené opatrenia sa nepovažujú za existujúcu pomoc po dátume určenom na liberalizáciu.

| (78) | Zákaz pomoci potvrdený článkom 87 ods. 1 zmluvy nie je absolútny. V skutočnosti je možné pri uplatňovaní článku 87 ods. 2 a 3 a článku 86 ods. 2 uplatniť určité výnimky. |
| --- | --- |

(78)

Zákaz pomoci potvrdený článkom 87 ods. 1 zmluvy nie je absolútny. V skutočnosti je možné pri uplatňovaní článku 87 ods. 2 a 3 a článku 86 ods. 2 uplatniť určité výnimky.

| (79) | Na pomoc poskytovanú regionálnym spoločnostiam na účely ročných subvencií nie je možné uplatniť žiadnu z výnimiek podľa článku 87 ods. 2, pretože nepredstavujú ani pomoc sociálneho charakteru priznanú jednotlivým spotrebiteľom, ani pomoc určenú na náhradu škôd spôsobených prírodnými pohromami alebo inými mimoriadnymi udalosťami, ani pomoc poskytovanú hospodárstvu uvedených regiónov. Najmä pokiaľ ide o pomoc sociálneho charakteru, uplatňovanie článku 87 odseku 2 predpokladá, že opatrenia, výhody ktorých požívajú jednotliví spotrebitelia, neprinášajú zvýhodnenia priamo alebo nepriamo určitým podnikom alebo určitým výrobcom. Komisia v tomto ohľade zdôrazňuje, že nižšie príjmy pre regionálne spoločnosti, pochádzajúce z uplatňovania znížených taríf pre obyvateľov ostrovov a pre dochádzajúcich pracovníkov, sú znovu započítané pri výpočte ročnej kompenzácie. Príslušné talianske orgány berú na seba záväzky za tieto redukcie taríf, výhody ktorých požívajú jednotliví spotrebitelia, ale iba keď zainteresovaní spotrebitelia cestujú prostriedkami verejného prepravcu, čo je okolnosť, ktorá zvýhodňuje prepravcu voči jeho súkromným konkurentom. |
| --- | --- |

(79)

Na pomoc poskytovanú regionálnym spoločnostiam na účely ročných subvencií nie je možné uplatniť žiadnu z výnimiek podľa článku 87 ods. 2, pretože nepredstavujú ani pomoc sociálneho charakteru priznanú jednotlivým spotrebiteľom, ani pomoc určenú na náhradu škôd spôsobených prírodnými pohromami alebo inými mimoriadnymi udalosťami, ani pomoc poskytovanú hospodárstvu uvedených regiónov. Najmä pokiaľ ide o pomoc sociálneho charakteru, uplatňovanie článku 87 odseku 2 predpokladá, že opatrenia, výhody ktorých požívajú jednotliví spotrebitelia, neprinášajú zvýhodnenia priamo alebo nepriamo určitým podnikom alebo určitým výrobcom. Komisia v tomto ohľade zdôrazňuje, že nižšie príjmy pre regionálne spoločnosti, pochádzajúce z uplatňovania znížených taríf pre obyvateľov ostrovov a pre dochádzajúcich pracovníkov, sú znovu započítané pri výpočte ročnej kompenzácie. Príslušné talianske orgány berú na seba záväzky za tieto redukcie taríf, výhody ktorých požívajú jednotliví spotrebitelia, ale iba keď zainteresovaní spotrebitelia cestujú prostriedkami verejného prepravcu, čo je okolnosť, ktorá zvýhodňuje prepravcu voči jeho súkromným konkurentom.

| (80) | Táto pomoc nemôže požívať výhody ani jednej z výnimiek podľa článku 87 ods. 3. Naozaj nejde o pomoc určenú na presadenie realizácie istého významného projektu spoločného európskeho záujmu alebo na nápravu vážneho narušenia hospodárstva jedného z členských štátov v súlade s písmenom b), ani o pomoc určenú na presadenie kultúry a zachovanie majetku v súlade s písmenom d). Túto pomoc nemožno kvalifikovať ani ako pomoc regionálneho záujmu v súlade s písmenami a) alebo c), pretože netvorí súčasť viacsektorového režimu pomoci, ktorú možno uplatniť v určitom regióne na všetky podniky zainteresovaných sektorov (35). Okrem toho, vzhľadom na jej predmet a modalitu by predmetná pomoc predstavovala pomoc pre prevádzku, ktorá je prípustná iba výnimočne a výhradne v regiónoch, ktoré požívajú výhody v súlade s článkom 87 ods. 3 písm. a), a najmä za podmienky, že členský štát preukáže existenciu a význam poškodenia, ktoré majú pomoc zmierniť (36). Keďže príslušné talianske orgány neposkytli dostatočné prvky ohľadom uvedeného, pomoc nemôže byť na tieto účely autorizovaná. Predmetná pomoc nemôže byť považovaná ani ako určená na podporu rozvoja určitých činností v súlade s písmenom c) vzhľadom na to, že je určená na krytie prevádzkových nákladov určitého námorného prevádzkovateľa, a vzhľadom na to, že netvorí súčasť komplexného plánu, určeného na to, aby podnik požívajúci výhody znovu nadobudol hospodársku a finančnú účinnosť bez toho, že by sa uchýlil k žiadosti o ďalšiu pomoc. |
| --- | --- |

(80)

Táto pomoc nemôže požívať výhody ani jednej z výnimiek podľa článku 87 ods. 3. Naozaj nejde o pomoc určenú na presadenie realizácie istého významného projektu spoločného európskeho záujmu alebo na nápravu vážneho narušenia hospodárstva jedného z členských štátov v súlade s písmenom b), ani o pomoc určenú na presadenie kultúry a zachovanie majetku v súlade s písmenom d). Túto pomoc nemožno kvalifikovať ani ako pomoc regionálneho záujmu v súlade s písmenami a) alebo c), pretože netvorí súčasť viacsektorového režimu pomoci, ktorú možno uplatniť v určitom regióne na všetky podniky zainteresovaných sektorov (35). Okrem toho, vzhľadom na jej predmet a modalitu by predmetná pomoc predstavovala pomoc pre prevádzku, ktorá je prípustná iba výnimočne a výhradne v regiónoch, ktoré požívajú výhody v súlade s článkom 87 ods. 3 písm. a), a najmä za podmienky, že členský štát preukáže existenciu a význam poškodenia, ktoré majú pomoc zmierniť (36). Keďže príslušné talianske orgány neposkytli dostatočné prvky ohľadom uvedeného, pomoc nemôže byť na tieto účely autorizovaná. Predmetná pomoc nemôže byť považovaná ani ako určená na podporu rozvoja určitých činností v súlade s písmenom c) vzhľadom na to, že je určená na krytie prevádzkových nákladov určitého námorného prevádzkovateľa, a vzhľadom na to, že netvorí súčasť komplexného plánu, určeného na to, aby podnik požívajúci výhody znovu nadobudol hospodársku a finančnú účinnosť bez toho, že by sa uchýlil k žiadosti o ďalšiu pomoc.

| (81) | Článok 86 ods. 2 zmluvy určuje, že podniky poverené spravovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu podliehajú normám zmluvy a najmä pravidlám o konkurencii v obmedzeniach, kde uplatňovanie uvedených noriem právne a skutkom nebráni vykonávaniu špecifickej misie, ktorá im bola zverená. Rozvoj výmeny nesmie byť poškodený opatrením, ktoré je v rozpore so záujmami Spoločenstva. |
| --- | --- |

(81)

Článok 86 ods. 2 zmluvy určuje, že podniky poverené spravovaním služieb všeobecného hospodárskeho záujmu podliehajú normám zmluvy a najmä pravidlám o konkurencii v obmedzeniach, kde uplatňovanie uvedených noriem právne a skutkom nebráni vykonávaniu špecifickej misie, ktorá im bola zverená. Rozvoj výmeny nesmie byť poškodený opatrením, ktoré je v rozpore so záujmami Spoločenstva.

| (82) | Podľa komunitárnej právnej praxe vzhľadom na to, že ide o nariadenie s obmedzujúcim charakterom ho treba interpretovať reštriktívne (37). Nie je preto z tohto pohľadu postačujúce, že verejné orgány poverili zainteresovaný podnik spravovaním služby všeobecného hospodárskeho záujmu, pretože je taktiež nevyhnutné, aby uplatňovanie pravidiel zmluvy, najmä článku 87 bolo také, že bráni vykonávaniu špecifickej misie, ktorá mu bola zverená, a aby tým neboli poškodené záujmy Spoločenstva (38). |
| --- | --- |

(82)

Podľa komunitárnej právnej praxe vzhľadom na to, že ide o nariadenie s obmedzujúcim charakterom ho treba interpretovať reštriktívne (37). Nie je preto z tohto pohľadu postačujúce, že verejné orgány poverili zainteresovaný podnik spravovaním služby všeobecného hospodárskeho záujmu, pretože je taktiež nevyhnutné, aby uplatňovanie pravidiel zmluvy, najmä článku 87 bolo také, že bráni vykonávaniu špecifickej misie, ktorá mu bola zverená, a aby tým neboli poškodené záujmy Spoločenstva (38).

| (83) | S cieľom posúdiť, či subvencie poskytované regionálnym spoločnostiam v súlade so zmluvami z roku 1991 môžu požívať výhody výnimky podľa článku 86 ods. 2 zmluvy, musí Komisia v prvom rade overiť, či existuje a aký je rozsah povinností verejnej služby, ktorými je podnik poverený, s cieľom ohodnotiť, či je verejná služba nevyhnutná a či je nevyhnutná subvencia, ktorá je určená na kompenzáciu nákladov. |
| --- | --- |

(83)

S cieľom posúdiť, či subvencie poskytované regionálnym spoločnostiam v súlade so zmluvami z roku 1991 môžu požívať výhody výnimky podľa článku 86 ods. 2 zmluvy, musí Komisia v prvom rade overiť, či existuje a aký je rozsah povinností verejnej služby, ktorými je podnik poverený, s cieľom ohodnotiť, či je verejná služba nevyhnutná a či je nevyhnutná subvencia, ktorá je určená na kompenzáciu nákladov.

| (84) | Kabotážne spojenia spadajú do oblasti uplatňovania článku 4 citovaného nariadenia Rady (EHS) č. 3577/92 a na účely prešetrenia štátnej pomoci do oblasti komunitárnych zameraní v oblasti štátnej pomoci pri námornej doprave (39). V ich aktuálnom znení zamerania v sekcii 9 stanovujú, že „môžu byť určené povinnosti verejnej služby (PVS) alebo uzavreté zmluvy o verejnej službe (ZVS) pre služby v súlade s článkom 4 nariadenia Rady (EHS) č. 3577/92“, teda pravidelné služby z, medzi a smerom k ostrovom, ako aj medzi ostrovmi a na poskytovanie pobrežnej dopravnej služby. Pre uvedené služby preto kompenzácie podliehajú pravidlám uvedeným v citovanom ustanovení, ako aj pravidlám týkajúcim sa oblasti štátnej pomoci, ako je určené zmluvou a ako sú interpretované Súdnym dvorom. Predchádzajúce znenie citovaných komunitárnych zameraní v bode 9 stanovovalo, že „povinnosť verejnej služby môže byť nariadená na zabezpečenie pravidelných služieb k prístavom, ktoré spájajú okrajové regióny Spoločenstva alebo na málo obsluhovaných úsekoch a ktoré sú považované za podstatné pre hospodársky rozvoj zainteresovaných regiónov, v prípadoch, keď by voľná súťaž trhových síl nezaručila dostatočnú úroveň služieb“. Z právnej praxe okrem toho vyplýva, že povinnosti verejnej služby môžu byť nariadené výhradne vtedy, keď zodpovedajú reálnej nevyhnutnosti a keď tá nemôže byť uspokojená jedine súťažou trhových síl (40). |
| --- | --- |

(84)

Kabotážne spojenia spadajú do oblasti uplatňovania článku 4 citovaného nariadenia Rady (EHS) č. 3577/92 a na účely prešetrenia štátnej pomoci do oblasti komunitárnych zameraní v oblasti štátnej pomoci pri námornej doprave (39). V ich aktuálnom znení zamerania v sekcii 9 stanovujú, že „môžu byť určené povinnosti verejnej služby (PVS) alebo uzavreté zmluvy o verejnej službe (ZVS) pre služby v súlade s článkom 4 nariadenia Rady (EHS) č. 3577/92“, teda pravidelné služby z, medzi a smerom k ostrovom, ako aj medzi ostrovmi a na poskytovanie pobrežnej dopravnej služby. Pre uvedené služby preto kompenzácie podliehajú pravidlám uvedeným v citovanom ustanovení, ako aj pravidlám týkajúcim sa oblasti štátnej pomoci, ako je určené zmluvou a ako sú interpretované Súdnym dvorom. Predchádzajúce znenie citovaných komunitárnych zameraní v bode 9 stanovovalo, že „povinnosť verejnej služby môže byť nariadená na zabezpečenie pravidelných služieb k prístavom, ktoré spájajú okrajové regióny Spoločenstva alebo na málo obsluhovaných úsekoch a ktoré sú považované za podstatné pre hospodársky rozvoj zainteresovaných regiónov, v prípadoch, keď by voľná súťaž trhových síl nezaručila dostatočnú úroveň služieb“. Z právnej praxe okrem toho vyplýva, že povinnosti verejnej služby môžu byť nariadené výhradne vtedy, keď zodpovedajú reálnej nevyhnutnosti a keď tá nemôže byť uspokojená jedine súťažou trhových síl (40).

| (85) | Z právnych predpisov a z konvenčných noriem, popísaných v predchádzajúcom texte, vyplýva, že regionálne spoločnosti, ktoré obsluhujú menšie ostrovy, podliehajú na všetkých svojich linkách sérii povinností, týkajúcich sa prístavov, ktoré majú spájať, frekvencií, cestovného poriadku odchodov a príchodov, druhu plavidiel, uplatňovaných taríf, teda všetko povinnostiam, ktoré by tieto podniky neprijali (alebo by ich neprijali v rovnakej miere ani za rovnakých podmienok), ak by mohli konať iba na základe svojich vlastných ekonomických záujmov. |
| --- | --- |

(85)

Z právnych predpisov a z konvenčných noriem, popísaných v predchádzajúcom texte, vyplýva, že regionálne spoločnosti, ktoré obsluhujú menšie ostrovy, podliehajú na všetkých svojich linkách sérii povinností, týkajúcich sa prístavov, ktoré majú spájať, frekvencií, cestovného poriadku odchodov a príchodov, druhu plavidiel, uplatňovaných taríf, teda všetko povinnostiam, ktoré by tieto podniky neprijali (alebo by ich neprijali v rovnakej miere ani za rovnakých podmienok), ak by mohli konať iba na základe svojich vlastných ekonomických záujmov.

| (86) | Prostredníctvom uloženia týchto povinností sa smeruje k zaručeniu rešpektovania princípu teritoriálnej kontinuity a k zaručeniu dostatočnej úrovne pravidelných služieb námornej dopravy osôb a tovaru z a smerom k menším talianskym ostrovom tak, aby boli uspokojené požiadavky na prepravu miestneho obyvateľstva a požiadavky na hospodársky a sociálny rozvoj týchto ostrovných regiónov. Rešpektovanie uvedených povinností počas platnosti zmlúv je zaručené platením záruk. Možnosť dočasných úprav cestovného poriadku a frekvencie spojení počas roka za kontroly zo strany verejných orgánov nie je taká, aby sa mohlo spochybniť uloženie povinností zaručiť vyššie uvedené spojenia. Predmetné predpisy preto podnikom, požívajúcim výhody ukladajú povinnosť vykonávať službu všeobecného ekonomického záujmu v zmysle článku 86 ods. 2 a verejnú službu v zmysle nariadenia (EHS) č. 3577/92. |
| --- | --- |

(86)

Prostredníctvom uloženia týchto povinností sa smeruje k zaručeniu rešpektovania princípu teritoriálnej kontinuity a k zaručeniu dostatočnej úrovne pravidelných služieb námornej dopravy osôb a tovaru z a smerom k menším talianskym ostrovom tak, aby boli uspokojené požiadavky na prepravu miestneho obyvateľstva a požiadavky na hospodársky a sociálny rozvoj týchto ostrovných regiónov. Rešpektovanie uvedených povinností počas platnosti zmlúv je zaručené platením záruk. Možnosť dočasných úprav cestovného poriadku a frekvencie spojení počas roka za kontroly zo strany verejných orgánov nie je taká, aby sa mohlo spochybniť uloženie povinností zaručiť vyššie uvedené spojenia. Predmetné predpisy preto podnikom, požívajúcim výhody ukladajú povinnosť vykonávať službu všeobecného ekonomického záujmu v zmysle článku 86 ods. 2 a verejnú službu v zmysle nariadenia (EHS) č. 3577/92.

| (87) | Medzinárodné námorné spojenia spadajú do oblasti uplatňovania nariadenia Rady (EHS) č. 4055/86 z 22. decembra 1986, ktoré uplatňuje princíp voľného poskytovania služieb námornej dopravy medzi členskými krajinami a medzi členskými krajinami a tretími krajinami (41). Nariadenie neurčuje vyslovene možnosť nariadiť minimálne povinnosti verejnej služby, aby bolo zaručené námorné spojenie medzi členskými krajinami alebo medzi členskou krajinou a treťou krajinou. |
| --- | --- |

(87)

Medzinárodné námorné spojenia spadajú do oblasti uplatňovania nariadenia Rady (EHS) č. 4055/86 z 22. decembra 1986, ktoré uplatňuje princíp voľného poskytovania služieb námornej dopravy medzi členskými krajinami a medzi členskými krajinami a tretími krajinami (41). Nariadenie neurčuje vyslovene možnosť nariadiť minimálne povinnosti verejnej služby, aby bolo zaručené námorné spojenie medzi členskými krajinami alebo medzi členskou krajinou a treťou krajinou.

| (88) | Napriek tomu komunitárne zamerania v oblasti štátnej pomoci pre námornú dopravu z roku 2004 (42) dovoľujú, že z ich strany môžu byť nariadené povinnosti verejnej služby alebo uzavreté zmluvy o verejnej službe, keď určitá služba medzinárodnej dopravy musí čeliť neodkladnej potrebe osobnej dopravy (sekcia 9). Okrem toho sú povolené kompenzácie za vykonávanie týchto služieb za podmienky, že sú v súlade s podstatnými a procesnými normami stanovenými zmluvou. Aj citovaný bod 9 zameraní z roku 1997 autorizoval pomoc, účelom ktorých bola kompenzácia povinností verejnej služby. |
| --- | --- |

(88)

Napriek tomu komunitárne zamerania v oblasti štátnej pomoci pre námornú dopravu z roku 2004 (42) dovoľujú, že z ich strany môžu byť nariadené povinnosti verejnej služby alebo uzavreté zmluvy o verejnej službe, keď určitá služba medzinárodnej dopravy musí čeliť neodkladnej potrebe osobnej dopravy (sekcia 9). Okrem toho sú povolené kompenzácie za vykonávanie týchto služieb za podmienky, že sú v súlade s podstatnými a procesnými normami stanovenými zmluvou. Aj citovaný bod 9 zameraní z roku 1997 autorizoval pomoc, účelom ktorých bola kompenzácia povinností verejnej služby.

| (89) | Následne Komisia konštatuje, že platné komunitárne predpisy pripúšťajú možnosť zaviesť povinnosti verejnej služby na spojeniach odlišných od spojení vnútri členského štátu. Napriek tomu, keďže ide o trh medzinárodnej námornej dopravy vystavený súčasnej alebo potenciálnej konkurencii zo strany iných prepravcov z členských štátov, kompenzácie vyplácané koncesionárskym podnikom sa pretvárajú na skutočnú a vlastnú pomoc pri prevádzke, ktorá môže byť autorizovaná výhradne s ohľadom na článok 86 ods. 2. Tá preto musí byť súčasne nevyhnutná v tom zmysle, že zodpovedá určitej reálnej potrebe, ktorú súťaž trhových síl nedokáže uspokojiť, a je prísne úmerná cieľu, ktorý sleduje. |
| --- | --- |

(89)

Následne Komisia konštatuje, že platné komunitárne predpisy pripúšťajú možnosť zaviesť povinnosti verejnej služby na spojeniach odlišných od spojení vnútri členského štátu. Napriek tomu, keďže ide o trh medzinárodnej námornej dopravy vystavený súčasnej alebo potenciálnej konkurencii zo strany iných prepravcov z členských štátov, kompenzácie vyplácané koncesionárskym podnikom sa pretvárajú na skutočnú a vlastnú pomoc pri prevádzke, ktorá môže byť autorizovaná výhradne s ohľadom na článok 86 ods. 2. Tá preto musí byť súčasne nevyhnutná v tom zmysle, že zodpovedá určitej reálnej potrebe, ktorú súťaž trhových síl nedokáže uspokojiť, a je prísne úmerná cieľu, ktorý sleduje.

| (90) | Z piatich regionálnych spoločností združenia Gruppo Tirrenia iba Adriatica a Saremar poskytujú služby na medzinárodných linkách v oblasti účinnosti zmlúv o verejnej službe. Je preto potrebné pre každú z oboch spoločností a pre každé zainteresované medzinárodné spojenie preskúmať motívy, ktoré zdôvodňujú uloženie povinností verejnej služby podnikom požívajúcim výhody, a či poskytované kompenzácie mohli využívať výhody výnimky podľa článku 86 ods. 2 zmluvy. |
| --- | --- |

(90)

Z piatich regionálnych spoločností združenia Gruppo Tirrenia iba Adriatica a Saremar poskytujú služby na medzinárodných linkách v oblasti účinnosti zmlúv o verejnej službe. Je preto potrebné pre každú z oboch spoločností a pre každé zainteresované medzinárodné spojenie preskúmať motívy, ktoré zdôvodňujú uloženie povinností verejnej služby podnikom požívajúcim výhody, a či poskytované kompenzácie mohli využívať výhody výnimky podľa článku 86 ods. 2 zmluvy.

| (91) | Čo sa týka spoločnosti Saremar, Komisia zdôrazňuje, že táto spoločnosť vykonáva na úseku Sardínia/Korzika (Santa Teresa/Bonifacio) počas celého roka dve plavby za deň tam a späť s jednou zmiešanou jednotkou s celkovou kapacitou 560 pasažierov a 51 automobilov. Z informácií, ktoré predložili príslušné talianske orgány, vyplýva, že ide o cezhraničné spojenie na krátku vzdialenosť (10 námorných míľ) prevažne miestneho významu jednako pre spoločenstvá na Sardínii, ako aj pre blízke spoločenstvá na Korzike. Linkové spojenie medzi Santa Teresou a Bonifaciom umožňuje zabezpečiť prepravu cezhraničných pracovníkov a pravidelný prísun tovaru medzi južnou Korzikou a severnou Sardíniou. Informácie predložené príslušnými talianskymi orgánmi poukazujú na to, že toto spojenie si vyslovene vyžiadalo miestne obyvateľstvo na Sardínii a na Korzike. |
| --- | --- |

(91)

Čo sa týka spoločnosti Saremar, Komisia zdôrazňuje, že táto spoločnosť vykonáva na úseku Sardínia/Korzika (Santa Teresa/Bonifacio) počas celého roka dve plavby za deň tam a späť s jednou zmiešanou jednotkou s celkovou kapacitou 560 pasažierov a 51 automobilov. Z informácií, ktoré predložili príslušné talianske orgány, vyplýva, že ide o cezhraničné spojenie na krátku vzdialenosť (10 námorných míľ) prevažne miestneho významu jednako pre spoločenstvá na Sardínii, ako aj pre blízke spoločenstvá na Korzike. Linkové spojenie medzi Santa Teresou a Bonifaciom umožňuje zabezpečiť prepravu cezhraničných pracovníkov a pravidelný prísun tovaru medzi južnou Korzikou a severnou Sardíniou. Informácie predložené príslušnými talianskymi orgánmi poukazujú na to, že toto spojenie si vyslovene vyžiadalo miestne obyvateľstvo na Sardínii a na Korzike.

| (92) | Počas (strednej a vrcholnej) turistickej sezóny Saremar prepravuje v konkurencii s jedným talianskym prepravcom, ktorý je schopný upraviť ponuku služieb, pokiaľ ide o kapacitu a frekvenciu v závislosti od situácie na trhu (43). Okrem toho uvedený prepravca neprepravuje počas celého obdobia mimo sezóny. |
| --- | --- |

(92)

Počas (strednej a vrcholnej) turistickej sezóny Saremar prepravuje v konkurencii s jedným talianskym prepravcom, ktorý je schopný upraviť ponuku služieb, pokiaľ ide o kapacitu a frekvenciu v závislosti od situácie na trhu (43). Okrem toho uvedený prepravca neprepravuje počas celého obdobia mimo sezóny.

| (93) | Z predchádzajúceho vyplýva, že cieľ – ktorý je vyjadrením oprávneného verejného záujmu – zabezpečovať po celý rok linkové spojenie medzi dvoma ostrovnými regiónmi Spoločenstva, berúc do úvahy potreby vyjadrené zainteresovanými teritoriálnymi úradmi, nemohol byť dosiahnutý voľnou súťažou trhových síl. |
| --- | --- |

(93)

Z predchádzajúceho vyplýva, že cieľ – ktorý je vyjadrením oprávneného verejného záujmu – zabezpečovať po celý rok linkové spojenie medzi dvoma ostrovnými regiónmi Spoločenstva, berúc do úvahy potreby vyjadrené zainteresovanými teritoriálnymi úradmi, nemohol byť dosiahnutý voľnou súťažou trhových síl.

| (94) | Čo sa týka medzinárodných spojení zabezpečovaných spoločnosťou Adriatica, Komisia formuluje nasledujúce pripomienky:






  a) | námorné spojenie „Brindisi/Corfù/Igoumenitsa/Patras“, ktoré spája stredné regióny Spoločenstva s jedným z jeho okrajových regiónov, predstavuje linku podstatného významu pre obchodnú a turistickú dopravu, najmä ak sa berie do úvahy nestabilitu, ktorá sťažila alternatívne pozemné spojenia. Okrem toho od roku 1977 po spoločnej požiadavke zo strany príslušných talianskych a gréckych orgánov bolo vyššie uvedené námorné spojenie zaradené do zoznamu železničných liniek a do zoznamu služieb pre automobilistov alebo do plavebného poriadku, pri ktorých sa uplatňuje medzinárodná konvencia týkajúca sa dopravy osôb a batožiny železničnými linkami (CIV) zo 7. februára 1970. Aby mohla poskytovať námorné služby ponúkané na tejto linke, spoločnosť Adriatica pristúpila k Spoločenstvu EURAIL. Okrem toho na základe informácií, ktoré boli poskytnuté Komisii počas porady 26. októbra 2001 (zaprotokolované pod číslami A/13408/04 a A/13409/04), vyplýva, že v období od 1992 po 1999 spoločnosť Adriatica vykonávala na tejto linke v priemere 265 plavieb za rok, pričom dopravila v priemere 161 440 pasažierov, 24 376 vozidiel a 104 437 kubických metrov tovaru. Je nutné konštatovať aj to, že, ako je uvedené v liste príslušných talianskych orgánov zo 17. februára 2004 (zaprotokolovaný pod číslom A/13405/04) v období od 1996 do 1999 prepravcovia tvoriaci konkurenciu spoločnosti Adriatica nezabezpečovali službu, ktorá by poskytovala rovnakú záruku, čo sa týka kvality používaných jednotiek a medzi iným, čo sa týka pravidelnosti a frekvencie služieb. Je vhodné zdôrazniť, že v období od 30. októbra 1990 do júla 1994, ktoré čiastočne zodpovedá skúmanému obdobiu pre ciele tohto rozhodnutia Adriatica, bola účastníkom dohody, ktorej predmetom boli úrovne cien uplatňované pre komerčné vozidlá na linkách z Patrasu do Bari a Brindisi (44). Pre toto obdobie vyplýva, že konkurencia na predmetnom trhu bola dostatočne živá a špecifická až natoľko, že spoločnosť Tirrenia prinútila zúčastniť sa na nezákonnej dohode, takže sa nemožno domnievať, že pomoc bola nevyhnutná na zabezpečenie verejnej služby. Napriek upresneniam, ktoré k tomu uviedli príslušné talianske orgány faxom z 24. februára 2004 (dokument zaprotokolovaný pod číslom A/13970/04), nie je možné pripustiť nevyhnutnosť subvencie určenej na kompenzáciu povinnosti poskytovania služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, ak sa podnik požívajúci výhody stane zodpovedným za správanie obmedzujúce konkurenčné prostredie zakázané článkom 81 Zmluvy o založení ES. V skutočnosti, aj keď rozhodnutie Komisie ešte nie je definitívne, bolo v širokom rozsahu potvrdené Súdom prvého stupňa a v každom prípade využíva domnienku platnosti. Je pravda, že dve konania, ohľadom rovnako predpisov v oblasti konkurencie a predpisov v oblasti štátnej pomoci, sú samostatné, ale právna prax ukladá Komisii brať pri hodnotení kompatibility určitej štátnej pomoci ohľad na prípadné porušovanie predpisov o konkurencii, najmä ak sa podnik požívajúci výhody stane zodpovedným za porušenie uvedených predpisov (45). Prepojenie medzi porušením predpisov o konkurencii a štátnou pomocou je zjavné, pretože kompenzácie boli zaplatené práve za služby, ktoré boli predmetom dohody a teda nezávisle od otázky, či bola pomoc použitá takým spôsobom, že mala za následok správanie obmedzujúce konkurenciu. Nakoniec, vyhlásenie inkompatibility a vrátenie pomoci by nemali v žiadnom prípade charakter novej sankcie, ale boli by výhradne potvrdením účasti podniku, požívajúceho výhody pomoci, na zakázanej dohode. So zreteľom na druh poskytovaných služieb, ktoré sa týkajú súčasne komerčných vozidiel, pasažierov ako aj tovaru, je nutné urobiť uzáver, že účasť na dohode s cieľom stanoviť ceny, ktoré sa majú uplatňovať pre komerčné vozidlá, umožňuje vytvoriť uzávery pre dané spojenie v celej jeho celistvosti. Toto je ešte viac zrejmé, pretože dohoda sa týkala práve tej dopravy komerčných vozidiel, ktorú príslušné talianske orgány chceli zabezpečiť prostredníctvom subvencie. Nakoniec treba poznamenať, že v roku 2000 bolo predmetné spojenie zrušené. |
| --- | --- | --- |

(94)

Čo sa týka medzinárodných spojení zabezpečovaných spoločnosťou Adriatica, Komisia formuluje nasledujúce pripomienky:

a)

námorné spojenie „Brindisi/Corfù/Igoumenitsa/Patras“, ktoré spája stredné regióny Spoločenstva s jedným z jeho okrajových regiónov, predstavuje linku podstatného významu pre obchodnú a turistickú dopravu, najmä ak sa berie do úvahy nestabilitu, ktorá sťažila alternatívne pozemné spojenia. Okrem toho od roku 1977 po spoločnej požiadavke zo strany príslušných talianskych a gréckych orgánov bolo vyššie uvedené námorné spojenie zaradené do zoznamu železničných liniek a do zoznamu služieb pre automobilistov alebo do plavebného poriadku, pri ktorých sa uplatňuje medzinárodná konvencia týkajúca sa dopravy osôb a batožiny železničnými linkami (CIV) zo 7. februára 1970. Aby mohla poskytovať námorné služby ponúkané na tejto linke, spoločnosť Adriatica pristúpila k Spoločenstvu EURAIL. Okrem toho na základe informácií, ktoré boli poskytnuté Komisii počas porady 26. októbra 2001 (zaprotokolované pod číslami A/13408/04 a A/13409/04), vyplýva, že v období od 1992 po 1999 spoločnosť Adriatica vykonávala na tejto linke v priemere 265 plavieb za rok, pričom dopravila v priemere 161 440 pasažierov, 24 376 vozidiel a 104 437 kubických metrov tovaru. Je nutné konštatovať aj to, že, ako je uvedené v liste príslušných talianskych orgánov zo 17. februára 2004 (zaprotokolovaný pod číslom A/13405/04) v období od 1996 do 1999 prepravcovia tvoriaci konkurenciu spoločnosti Adriatica nezabezpečovali službu, ktorá by poskytovala rovnakú záruku, čo sa týka kvality používaných jednotiek a medzi iným, čo sa týka pravidelnosti a frekvencie služieb. Je vhodné zdôrazniť, že v období od 30. októbra 1990 do júla 1994, ktoré čiastočne zodpovedá skúmanému obdobiu pre ciele tohto rozhodnutia Adriatica, bola účastníkom dohody, ktorej predmetom boli úrovne cien uplatňované pre komerčné vozidlá na linkách z Patrasu do Bari a Brindisi (44). Pre toto obdobie vyplýva, že konkurencia na predmetnom trhu bola dostatočne živá a špecifická až natoľko, že spoločnosť Tirrenia prinútila zúčastniť sa na nezákonnej dohode, takže sa nemožno domnievať, že pomoc bola nevyhnutná na zabezpečenie verejnej služby. Napriek upresneniam, ktoré k tomu uviedli príslušné talianske orgány faxom z 24. februára 2004 (dokument zaprotokolovaný pod číslom A/13970/04), nie je možné pripustiť nevyhnutnosť subvencie určenej na kompenzáciu povinnosti poskytovania služieb všeobecného hospodárskeho záujmu, ak sa podnik požívajúci výhody stane zodpovedným za správanie obmedzujúce konkurenčné prostredie zakázané článkom 81 Zmluvy o založení ES. V skutočnosti, aj keď rozhodnutie Komisie ešte nie je definitívne, bolo v širokom rozsahu potvrdené Súdom prvého stupňa a v každom prípade využíva domnienku platnosti. Je pravda, že dve konania, ohľadom rovnako predpisov v oblasti konkurencie a predpisov v oblasti štátnej pomoci, sú samostatné, ale právna prax ukladá Komisii brať pri hodnotení kompatibility určitej štátnej pomoci ohľad na prípadné porušovanie predpisov o konkurencii, najmä ak sa podnik požívajúci výhody stane zodpovedným za porušenie uvedených predpisov (45). Prepojenie medzi porušením predpisov o konkurencii a štátnou pomocou je zjavné, pretože kompenzácie boli zaplatené práve za služby, ktoré boli predmetom dohody a teda nezávisle od otázky, či bola pomoc použitá takým spôsobom, že mala za následok správanie obmedzujúce konkurenciu. Nakoniec, vyhlásenie inkompatibility a vrátenie pomoci by nemali v žiadnom prípade charakter novej sankcie, ale boli by výhradne potvrdením účasti podniku, požívajúceho výhody pomoci, na zakázanej dohode. So zreteľom na druh poskytovaných služieb, ktoré sa týkajú súčasne komerčných vozidiel, pasažierov ako aj tovaru, je nutné urobiť uzáver, že účasť na dohode s cieľom stanoviť ceny, ktoré sa majú uplatňovať pre komerčné vozidlá, umožňuje vytvoriť uzávery pre dané spojenie v celej jeho celistvosti. Toto je ešte viac zrejmé, pretože dohoda sa týkala práve tej dopravy komerčných vozidiel, ktorú príslušné talianske orgány chceli zabezpečiť prostredníctvom subvencie. Nakoniec treba poznamenať, že v roku 2000 bolo predmetné spojenie zrušené.

| b) | Námorné spojenie medzi Talianskom a Albánskom Terst/Durazzo má svoj pôvod v protokole, ktorý bol podpísaný 22. októbra 1983 príslušnými talianskymi a albánskymi orgánmi s cieľom rozvíjať obchodné vzťahy medzi Albánskom a krajinami západnej Európy. Článok 5 protokolu poveruje spoločnosť Adriatica di Navigazione a albánsku spoločnosť Transship zorganizovať spôsoby služby spojenia. Od roku 1991 sa bez ohľadu na výkyvy následkom politických okolností doprava na tejto linke značne rozvinula (46). Na druhej strane, táto linka nie je vystavená žiadnej konkurencii. |
| --- | --- |

b)

Námorné spojenie medzi Talianskom a Albánskom Terst/Durazzo má svoj pôvod v protokole, ktorý bol podpísaný 22. októbra 1983 príslušnými talianskymi a albánskymi orgánmi s cieľom rozvíjať obchodné vzťahy medzi Albánskom a krajinami západnej Európy. Článok 5 protokolu poveruje spoločnosť Adriatica di Navigazione a albánsku spoločnosť Transship zorganizovať spôsoby služby spojenia. Od roku 1991 sa bez ohľadu na výkyvy následkom politických okolností doprava na tejto linke značne rozvinula (46). Na druhej strane, táto linka nie je vystavená žiadnej konkurencii.

| c) | Ďalšie dve námorné spojenia medzi Talianskom a Albánskom Bari/Durazzo a Ancona/Durazzo neboli vytvorené žiadnou medzinárodnou zmluvou. |
| --- | --- |

c)

Ďalšie dve námorné spojenia medzi Talianskom a Albánskom Bari/Durazzo a Ancona/Durazzo neboli vytvorené žiadnou medzinárodnou zmluvou.

| d) | Námorné spojenia medzi Talianskom a Juhosláviou (prístav Bar v Čiernej Hore) s odchodom z talianskych prístavov Ancona a Bari sa rozvinuli od roku 1997. Uspokojujú požiadavku, ktorú vyjadrili príslušné orgány Čiernej Hory, ktoré chceli mať k dispozícii stále námorné spojenie medzi jediným obchodným prístavom krajiny a prístavmi na severe a juhu Talianska. Od roku 1998 ďalší dvaja prepravcovia, jeden z Čiernej Hory, druhý zo Slovinska, pôsobia po boku spoločnosti Adriatica, ale iba na úseku Bari/Bar. |
| --- | --- |

d)

Námorné spojenia medzi Talianskom a Juhosláviou (prístav Bar v Čiernej Hore) s odchodom z talianskych prístavov Ancona a Bari sa rozvinuli od roku 1997. Uspokojujú požiadavku, ktorú vyjadrili príslušné orgány Čiernej Hory, ktoré chceli mať k dispozícii stále námorné spojenie medzi jediným obchodným prístavom krajiny a prístavmi na severe a juhu Talianska. Od roku 1998 ďalší dvaja prepravcovia, jeden z Čiernej Hory, druhý zo Slovinska, pôsobia po boku spoločnosti Adriatica, ale iba na úseku Bari/Bar.

| e) | Využívanie námorných spojení medzi Talianskom a Chorvátskom „Ancona/Split“ a „Bari/Dubrovník“, povolené v roku 1960 súkromným prepravcom, bolo presunuté na spoločnosť Adriatica zákonom č. 42 z 27. februára 1978. Z informácií predložených príslušnými talianskymi orgánmi vyplýva, že služby, prerušené v roku 1991 boli obnovené v priebehu roka 1994 na výslovnú žiadosť vlády Chorvátskej republiky. Napriek výkyvom spôsobeným krízou v Kosove sa doprava od roku 1994 (47) značne rozvinula. Spoločnosti Adriatica na tomto trhu robia konkurenciu dve námorné spoločnosti, jedna chorvátska a jedna líbyjská. |
| --- | --- |

e)

Využívanie námorných spojení medzi Talianskom a Chorvátskom „Ancona/Split“ a „Bari/Dubrovník“, povolené v roku 1960 súkromným prepravcom, bolo presunuté na spoločnosť Adriatica zákonom č. 42 z 27. februára 1978. Z informácií predložených príslušnými talianskymi orgánmi vyplýva, že služby, prerušené v roku 1991 boli obnovené v priebehu roka 1994 na výslovnú žiadosť vlády Chorvátskej republiky. Napriek výkyvom spôsobeným krízou v Kosove sa doprava od roku 1994 (47) značne rozvinula. Spoločnosti Adriatica na tomto trhu robia konkurenciu dve námorné spoločnosti, jedna chorvátska a jedna líbyjská.

| (95) | Z predložených konštatovaní možno vyvodiť, že Adriatica bola vzhľadom na poskytované služby pri uplatňovaní medzinárodnej zmluvy alebo konvencie poverená misiou všeobecného záujmu, ktorá mala za následok náklady, ktoré by spoločnosť nikdy nemohla znášať, ak by konala iba v súlade so svojím obchodným záujmom. Táto úvaha nie je použiteľná pre spojenie Brindisi/Corfu/Igumenica/Patras pre obdobie v intervale od januára 1992 do júla 1994, ktoré zodpovedá trvaniu účasti spoločnosti Adriatica na dohode zakázanej článkom 81 Zmluvy o založení ES. Neuplatňuje sa ani na služby na medzinárodných spojeniach, ktoré spoločnosť rozvinula a ktoré nemajú pôvod v uvedenej zmluve alebo konvencii. To isté platí najmä pre spojenia Bari/Durazzo a Ancona/Durazzo. Výsledky spravovania týchto dvoch liniek sú napriek tomu pozitívne, takže spoločnosti Adriatica nebola zaplatená žiadna kompenzácia za poskytované služby. Naopak, ako vyplýva z analytických výpočtov predložených Komisii, realizované ekonomické výhody prispievajú k zníženiu čiastky vyrovnávacej ročnej subvencie, vyplácanej za zabezpečované služby na stratových linkách. |
| --- | --- |

(95)

Z predložených konštatovaní možno vyvodiť, že Adriatica bola vzhľadom na poskytované služby pri uplatňovaní medzinárodnej zmluvy alebo konvencie poverená misiou všeobecného záujmu, ktorá mala za následok náklady, ktoré by spoločnosť nikdy nemohla znášať, ak by konala iba v súlade so svojím obchodným záujmom. Táto úvaha nie je použiteľná pre spojenie Brindisi/Corfu/Igumenica/Patras pre obdobie v intervale od januára 1992 do júla 1994, ktoré zodpovedá trvaniu účasti spoločnosti Adriatica na dohode zakázanej článkom 81 Zmluvy o založení ES. Neuplatňuje sa ani na služby na medzinárodných spojeniach, ktoré spoločnosť rozvinula a ktoré nemajú pôvod v uvedenej zmluve alebo konvencii. To isté platí najmä pre spojenia Bari/Durazzo a Ancona/Durazzo. Výsledky spravovania týchto dvoch liniek sú napriek tomu pozitívne, takže spoločnosti Adriatica nebola zaplatená žiadna kompenzácia za poskytované služby. Naopak, ako vyplýva z analytických výpočtov predložených Komisii, realizované ekonomické výhody prispievajú k zníženiu čiastky vyrovnávacej ročnej subvencie, vyplácanej za zabezpečované služby na stratových linkách.

| (96) | Aby povinnosti uložené regionálnym spoločnostiam mohli umožniť platenie kompenzácií a aby Komisia bola v stave overiť, či výška kompenzácie ostáva v limitoch prísne nevyhnutného, musia byť tieto povinnosti vopred upresnené kompetentnými verejnými orgánmi. |
| --- | --- |

(96)

Aby povinnosti uložené regionálnym spoločnostiam mohli umožniť platenie kompenzácií a aby Komisia bola v stave overiť, či výška kompenzácie ostáva v limitoch prísne nevyhnutného, musia byť tieto povinnosti vopred upresnené kompetentnými verejnými orgánmi.

| (97) | Čo sa uvedeného týka, Komisia zdôrazňuje, že služby poskytované každou regionálnou spoločnosťou sú definované vyššie uvedenými päťročnými plánmi. Tie presne stanovujú prístavy pre spojenia a frekvencie, ktoré musia byť zabezpečené počas vrcholnej sezóny a mimo sezóny, ako aj druh plavidiel určených jednotlivo pre obsluhované linky. Takto realizovaná sieť služieb môže byť napriek tomu upravená v závislosti od vývoja požiadaviek na dopravu na zainteresovaných úsekoch počas každého päťročného obdobia. Z informácií predložených príslušnými talianskymi orgánmi vyplýva, že takáto úprava sa uskutočňuje výhradne na požiadanie zo strany zainteresovaných miestnych komunít, ktoré sa obracajú na ministerstvo dopravy, orgán poverený vykonávať dozor nad regionálnymi spoločnosťami so žiadosťou o zmenu frekvencie alebo cestovného poriadku. Tieto žiadosti sú následne jednotlivo posúdené na úrovni medzi ministerstvami, medzi iným sa berú do úvahy aj finančné dosahy na prevádzkové náklady zainteresovaného podniku. Akákoľvek modifikácia siete služieb počas každého päťročného obdobia je preto predmetom predbežného administratívneho rozhodnutia, adresovaného koncesionárskemu podniku. |
| --- | --- |

(97)

Čo sa uvedeného týka, Komisia zdôrazňuje, že služby poskytované každou regionálnou spoločnosťou sú definované vyššie uvedenými päťročnými plánmi. Tie presne stanovujú prístavy pre spojenia a frekvencie, ktoré musia byť zabezpečené počas vrcholnej sezóny a mimo sezóny, ako aj druh plavidiel určených jednotlivo pre obsluhované linky. Takto realizovaná sieť služieb môže byť napriek tomu upravená v závislosti od vývoja požiadaviek na dopravu na zainteresovaných úsekoch počas každého päťročného obdobia. Z informácií predložených príslušnými talianskymi orgánmi vyplýva, že takáto úprava sa uskutočňuje výhradne na požiadanie zo strany zainteresovaných miestnych komunít, ktoré sa obracajú na ministerstvo dopravy, orgán poverený vykonávať dozor nad regionálnymi spoločnosťami so žiadosťou o zmenu frekvencie alebo cestovného poriadku. Tieto žiadosti sú následne jednotlivo posúdené na úrovni medzi ministerstvami, medzi iným sa berú do úvahy aj finančné dosahy na prevádzkové náklady zainteresovaného podniku. Akákoľvek modifikácia siete služieb počas každého päťročného obdobia je preto predmetom predbežného administratívneho rozhodnutia, adresovaného koncesionárskemu podniku.

| (98) | Pri overovaní existencie skutočnej potreby verejnej služby (48) a rozsahu povinností, ktoré boli koncesionárskym regionálnym spoločnostiam skutočne uložené, ako aj nevyhnutnosti kompenzovať náklady Komisia musí prešetriť, či existujú alebo neexistujú konkurenční prepravcovia, ktorí ponúkajú služby podobné alebo porovnateľné so službami verejného prepravcu a ktoré zodpovedajú požiadavkám predpísaným zo strany príslušných talianskych orgánov. Toto overenie sa vykonáva postupne na jednotlivých linkách prostredníctvom porovnávacej skúšky kumulovanej ponuky a celkového dopytu po službách. Pokiaľ ide o to, je vhodné rozlíšiť situáciu každého regionálneho podniku. |
| --- | --- |

(98)

Pri overovaní existencie skutočnej potreby verejnej služby (48) a rozsahu povinností, ktoré boli koncesionárskym regionálnym spoločnostiam skutočne uložené, ako aj nevyhnutnosti kompenzovať náklady Komisia musí prešetriť, či existujú alebo neexistujú konkurenční prepravcovia, ktorí ponúkajú služby podobné alebo porovnateľné so službami verejného prepravcu a ktoré zodpovedajú požiadavkám predpísaným zo strany príslušných talianskych orgánov. Toto overenie sa vykonáva postupne na jednotlivých linkách prostredníctvom porovnávacej skúšky kumulovanej ponuky a celkového dopytu po službách. Pokiaľ ide o to, je vhodné rozlíšiť situáciu každého regionálneho podniku.

| (99) | Adriatica je vystavená konkurencii iných námorných spoločností, na jednej strane na dvoch nasledujúcich medzinárodných linkách, na ktorých bola poverená misiou všeobecného záujmu (Ancona/Split a Brindisi/Corfu/Igumenica/Patras) a na druhej strane na niektorých linkách kabotáže v súostroví Tremitských ostrovov a na dvoch linkách na prepravu tovaru medzi polostrovom a Sicíliou. |
| --- | --- |

(99)

Adriatica je vystavená konkurencii iných námorných spoločností, na jednej strane na dvoch nasledujúcich medzinárodných linkách, na ktorých bola poverená misiou všeobecného záujmu (Ancona/Split a Brindisi/Corfu/Igumenica/Patras) a na druhej strane na niektorých linkách kabotáže v súostroví Tremitských ostrovov a na dvoch linkách na prepravu tovaru medzi polostrovom a Sicíliou.

| (100) | Na linke Ancona/Split vykonáva Adriatica počas celého roka dve plavby týždenne prostredníctvom jednej zmiešanej jednotky v konkurencii s chorvátskym verejným podnikom a so súkromnými loďami, ktoré plávajú pod vlajkami Barbadosu a Panamy, ktoré však vykonávajú plavbu predovšetkým iba v letnej sezóne a ktoré neuspokojujú súbor požiadaviek zo strany príslušných talianskych orgánov v zmysle zmluvy v otázke poštovej služby. |
| --- | --- |

(100)

Na linke Ancona/Split vykonáva Adriatica počas celého roka dve plavby týždenne prostredníctvom jednej zmiešanej jednotky v konkurencii s chorvátskym verejným podnikom a so súkromnými loďami, ktoré plávajú pod vlajkami Barbadosu a Panamy, ktoré však vykonávajú plavbu predovšetkým iba v letnej sezóne a ktoré neuspokojujú súbor požiadaviek zo strany príslušných talianskych orgánov v zmysle zmluvy v otázke poštovej služby.

| (101) | Na linke Brindisi/Corfu/Igumenica/Patras, vykonávala Adriatica činnosť v konkurencii s gréckymi lodiarmi, ktorých lode plávajú pod cyperskou alebo maltskou vlajkou a s jedným talianskym prepravcom pod talianskou vlajkou. Z informácií predložených príslušnými talianskymi orgánmi vyplýva (najmä z listu zo 17. februára 2004, zaprotokolovaným pod č. A/13405/04), že od roku 1997 niekoľkí grécki prepravcovia ponúkajú služby porovnateľné so službami spoločnosti Adriatica, čo sa týka pravidelnosti služby, kapacity, frekvencie a druhu plavidiel. Ako bolo uvedené predtým (bod 94 písm a)), toto spojenie malo v minulosti podstatný význam pre vnútrokomunitárnu a medzinárodnú dopravu, pretože spája Spoločenstvo s jedným zo svojich okrajových regiónov. Komisia usudzuje, že podľa komunitárnych zameraní z roku 1997 je možné pripustiť subvencie určené na pokrytie schodku z prevádzky linkových služieb smerom k prístavom, ktoré obsluhujú okrajové regióny Spoločenstva alebo pre trate, ktoré majú rozhodný význam pre rozvoj zainteresovaných regiónov, pokiaľ voľné trhové sily nezaručujú dostačujúcu úroveň služieb (sekcia 9). So zreteľom na ponúkané služby spoločnosťou Adriatica čo sa týka pravidelnosti, kapacity, frekvencie a druhu plavidiel Komisia usudzuje, že zmluva o verejných subvenciách môže byť zdôvodnená v zmysle práva Spoločenstva. Tento uzáver sa nemôže rozšíriť na obdobie od januára 1992 do júla 1994, počas ktorého bola Adriatica, pokiaľ ide o túto linku, účastníkom dohody zakázanej článkom 81 Zmluvy o založení ES, čo dokazuje, že pomoc nezodpovedala skutočnej požiadavke na verejnú službu. Na záver treba poznamenať, že v roku 2000 bolo predmetné spojenie zrušené. |
| --- | --- |

(101)

Na linke Brindisi/Corfu/Igumenica/Patras, vykonávala Adriatica činnosť v konkurencii s gréckymi lodiarmi, ktorých lode plávajú pod cyperskou alebo maltskou vlajkou a s jedným talianskym prepravcom pod talianskou vlajkou. Z informácií predložených príslušnými talianskymi orgánmi vyplýva (najmä z listu zo 17. februára 2004, zaprotokolovaným pod č. A/13405/04), že od roku 1997 niekoľkí grécki prepravcovia ponúkajú služby porovnateľné so službami spoločnosti Adriatica, čo sa týka pravidelnosti služby, kapacity, frekvencie a druhu plavidiel. Ako bolo uvedené predtým (bod 94 písm a)), toto spojenie malo v minulosti podstatný význam pre vnútrokomunitárnu a medzinárodnú dopravu, pretože spája Spoločenstvo s jedným zo svojich okrajových regiónov. Komisia usudzuje, že podľa komunitárnych zameraní z roku 1997 je možné pripustiť subvencie určené na pokrytie schodku z prevádzky linkových služieb smerom k prístavom, ktoré obsluhujú okrajové regióny Spoločenstva alebo pre trate, ktoré majú rozhodný význam pre rozvoj zainteresovaných regiónov, pokiaľ voľné trhové sily nezaručujú dostačujúcu úroveň služieb (sekcia 9). So zreteľom na ponúkané služby spoločnosťou Adriatica čo sa týka pravidelnosti, kapacity, frekvencie a druhu plavidiel Komisia usudzuje, že zmluva o verejných subvenciách môže byť zdôvodnená v zmysle práva Spoločenstva. Tento uzáver sa nemôže rozšíriť na obdobie od januára 1992 do júla 1994, počas ktorého bola Adriatica, pokiaľ ide o túto linku, účastníkom dohody zakázanej článkom 81 Zmluvy o založení ES, čo dokazuje, že pomoc nezodpovedala skutočnej požiadavke na verejnú službu. Na záver treba poznamenať, že v roku 2000 bolo predmetné spojenie zrušené.

| (102) | Na niektorých spojeniach smerom k Tremitským ostrovom je spoločnosť Adriatica vystavená konkurencii súkromných talianskych prepravcov, ktorí sú však prítomní iba v strednej a vrcholnej sezóne. Žiaden z nich preto neuspokojuje potreby na pravidelnosť a neprerušené vykonávanie služieb počas celého roka, ktoré vyžadujú príslušné talianske orgány. |
| --- | --- |

(102)

Na niektorých spojeniach smerom k Tremitským ostrovom je spoločnosť Adriatica vystavená konkurencii súkromných talianskych prepravcov, ktorí sú však prítomní iba v strednej a vrcholnej sezóne. Žiaden z nich preto neuspokojuje potreby na pravidelnosť a neprerušené vykonávanie služieb počas celého roka, ktoré vyžadujú príslušné talianske orgány.

| (103) | Čo sa týka prepravy tovaru medzi kontinentom a Sicíliou, Adriatica je vystavená konkurencii súkromných talianskych prepravcov na úsekoch Ravenna/Catania a Janov/Termini Imerese. Ponuku uvedených prepravcov napriek tomu nemožno považovať za porovnateľnú s ponukou spoločnosti Adriatica, čo sa týka pravidelnosti, frekvencie a druhu plavidiel vzhľadom na podmienky stanovené príslušnými talianskymi orgánmi v oblasti uplatňovania zmluvy o verejnej službe. |
| --- | --- |

(103)

Čo sa týka prepravy tovaru medzi kontinentom a Sicíliou, Adriatica je vystavená konkurencii súkromných talianskych prepravcov na úsekoch Ravenna/Catania a Janov/Termini Imerese. Ponuku uvedených prepravcov napriek tomu nemožno považovať za porovnateľnú s ponukou spoločnosti Adriatica, čo sa týka pravidelnosti, frekvencie a druhu plavidiel vzhľadom na podmienky stanovené príslušnými talianskymi orgánmi v oblasti uplatňovania zmluvy o verejnej službe.

| (104) | Siremar prepravuje v konkurencii so súkromnými talianskymi prepravcami na miestnych trhoch v súostroví Liparských ostrovov, ostrovov Egadi a pri spojení medzi Sicíliou a ostrovom Pantelleria. |
| --- | --- |

(104)

Siremar prepravuje v konkurencii so súkromnými talianskymi prepravcami na miestnych trhoch v súostroví Liparských ostrovov, ostrovov Egadi a pri spojení medzi Sicíliou a ostrovom Pantelleria.

| (105) | Sieť spojení s a medzi Liparskými ostrovmi je tvorená piatimi linkami, na ktorých Siremar vykonáva denné služby počas celého roka prostredníctvom zmiešaných jednotiek (osoby/tovar) a zrýchlených jednotiek, ktoré sú vyhradené iba na osobnú dopravu. Jeden súkromný taliansky prepravca je prítomný ako vykonávateľ zmiešanej dopravy prostredníctvom jednotky staršej výroby a s veľmi obmedzenou kapacitou. Ponuka tohto konkurenta teda nevyhovuje všetkým podmienkam vyplývajúcim zo zmluvy, najmä čo sa týka neprerušenej prevádzky počas roka na všetkých linkách a čo sa týka druhu plavidiel. Rovnaké konštatovanie možno urobiť s ohľadom na trh zrýchleného spojenia, na ktorom robí spoločnosti Siremar konkurenciu iný taliansky prepravca, ktorý však neposkytuje na celej sieti liniek služby, ktoré by uspokojovali všetky požiadavky zmluvy, najmä čo sa týka zabezpečovaných liniek a frekvencie služieb. V skutočnosti je, čo sa týka siete zrýchleného spojenia Liparské ostrovy/Milazzo, nutné konštatovať, že súkromný prepravca neposkytuje služby ako Siremar, čo sa týka frekvencie plavieb a počtu obsluhovaných ostrovov. Zdá sa najmä, že spojenia Liparské ostrovy/Salina a Milazzo/Alicudi nie sú zabezpečené uvedeným prepravcom v období mimo sezóny. |
| --- | --- |

(105)

Sieť spojení s a medzi Liparskými ostrovmi je tvorená piatimi linkami, na ktorých Siremar vykonáva denné služby počas celého roka prostredníctvom zmiešaných jednotiek (osoby/tovar) a zrýchlených jednotiek, ktoré sú vyhradené iba na osobnú dopravu. Jeden súkromný taliansky prepravca je prítomný ako vykonávateľ zmiešanej dopravy prostredníctvom jednotky staršej výroby a s veľmi obmedzenou kapacitou. Ponuka tohto konkurenta teda nevyhovuje všetkým podmienkam vyplývajúcim zo zmluvy, najmä čo sa týka neprerušenej prevádzky počas roka na všetkých linkách a čo sa týka druhu plavidiel. Rovnaké konštatovanie možno urobiť s ohľadom na trh zrýchleného spojenia, na ktorom robí spoločnosti Siremar konkurenciu iný taliansky prepravca, ktorý však neposkytuje na celej sieti liniek služby, ktoré by uspokojovali všetky požiadavky zmluvy, najmä čo sa týka zabezpečovaných liniek a frekvencie služieb. V skutočnosti je, čo sa týka siete zrýchleného spojenia Liparské ostrovy/Milazzo, nutné konštatovať, že súkromný prepravca neposkytuje služby ako Siremar, čo sa týka frekvencie plavieb a počtu obsluhovaných ostrovov. Zdá sa najmä, že spojenia Liparské ostrovy/Salina a Milazzo/Alicudi nie sú zabezpečené uvedeným prepravcom v období mimo sezóny.

| (106) | Sieť spojení s a medzi ostrovmi súostrovia Egadi je tvorená dvoma linkami obsluhovanými zmiešanými jednotkami (osoby/tovar) a štyrmi linkami obsluhovanými zrýchlenými jednotkami, vyhradenými pre osobnú dopravu. Sú prítomní dvaja súkromní talianski prepravcovia, jeden v oblasti prepravy tovaru, druhý v oblasti zrýchlených spojení (osoby), no ani jeden z nich neposkytuje služby zodpovedajúce všetkým požiadavkám zmluvy, čo sa týka liniek a druhu plavidiel. |
| --- | --- |

(106)

Sieť spojení s a medzi ostrovmi súostrovia Egadi je tvorená dvoma linkami obsluhovanými zmiešanými jednotkami (osoby/tovar) a štyrmi linkami obsluhovanými zrýchlenými jednotkami, vyhradenými pre osobnú dopravu. Sú prítomní dvaja súkromní talianski prepravcovia, jeden v oblasti prepravy tovaru, druhý v oblasti zrýchlených spojení (osoby), no ani jeden z nich neposkytuje služby zodpovedajúce všetkým požiadavkám zmluvy, čo sa týka liniek a druhu plavidiel.

| (107) | Na linke Trapani (Sicília)/Pantelleria, podľa informácií predložených Komisii Siremar poskytuje denné služby počas celého roka v konkurencii s jedným súkromným talianskym prepravcom, ktorého aktivita je však obmedzená na prepravu na nafukovacích lodiach a aj z uvedeného dôvodu nevyhovuje požiadavkám na služby vyžadované v zmluve. |
| --- | --- |

(107)

Na linke Trapani (Sicília)/Pantelleria, podľa informácií predložených Komisii Siremar poskytuje denné služby počas celého roka v konkurencii s jedným súkromným talianskym prepravcom, ktorého aktivita je však obmedzená na prepravu na nafukovacích lodiach a aj z uvedeného dôvodu nevyhovuje požiadavkám na služby vyžadované v zmluve.

| (108) | Okrem toho podľa tvrdenia protestu predloženého Komisii 13. augusta 1999 (zaprotokolovaný GR Doprava 18. augusta 1999 pod číslom D 02.30864296) sa zdá, že od roku 1990 do roku 1999 súkromní prepravcovia, ktorí spájajú menšie sicílske ostrovy so Sicíliou a kontinentom dostávali subvencie na vykonávanie uvedených služieb od Regionálnej správy. Tieto údaje majú tendenciu potvrdiť nevyhnutnosť verejných subvencií na zabezpečenie uspokojujúcej úrovne spojení so zainteresovanými ostrovmi. |
| --- | --- |

(108)

Okrem toho podľa tvrdenia protestu predloženého Komisii 13. augusta 1999 (zaprotokolovaný GR Doprava 18. augusta 1999 pod číslom D 02.30864296) sa zdá, že od roku 1990 do roku 1999 súkromní prepravcovia, ktorí spájajú menšie sicílske ostrovy so Sicíliou a kontinentom dostávali subvencie na vykonávanie uvedených služieb od Regionálnej správy. Tieto údaje majú tendenciu potvrdiť nevyhnutnosť verejných subvencií na zabezpečenie uspokojujúcej úrovne spojení so zainteresovanými ostrovmi.

| (109) | Okrem toho treba zobrať do úvahy aj skutočnosť, že Regionálna správa Sicília svojím regionálnym zákonom č. 12 z 9. augusta 2002 (postúpený Komisii listom z 12. septembra 2002 a zaprotokolovaný pod číslom A/68547 z 22. októbra 2002) stanovila, že na posilnenie námorných spojení s menšími ostrovmi Sicílie a vzhľadom na potreby prepravy obyvateľov služby námorného spojenia s vyššie uvedenými ostrovmi musia byť priznané prostredníctvom vypísania verejnej súťaže, výherca ktorej získa zmluvu na obdobie päť rokov. Následne sekcia regionálnej správy pre dopravu a komunikácie Regiónu Sicília vypísala verejnú súťaž s otvorením procedúry dňa 21. októbra 2002 na prisúdenie služby námorného spojenia verejného záujmu prostredníctvom zrýchlených jednotiek na prepravu osôb medzi a smerom k menším ostrovom Sicílie. |
| --- | --- |

(109)

Okrem toho treba zobrať do úvahy aj skutočnosť, že Regionálna správa Sicília svojím regionálnym zákonom č. 12 z 9. augusta 2002 (postúpený Komisii listom z 12. septembra 2002 a zaprotokolovaný pod číslom A/68547 z 22. októbra 2002) stanovila, že na posilnenie námorných spojení s menšími ostrovmi Sicílie a vzhľadom na potreby prepravy obyvateľov služby námorného spojenia s vyššie uvedenými ostrovmi musia byť priznané prostredníctvom vypísania verejnej súťaže, výherca ktorej získa zmluvu na obdobie päť rokov. Následne sekcia regionálnej správy pre dopravu a komunikácie Regiónu Sicília vypísala verejnú súťaž s otvorením procedúry dňa 21. októbra 2002 na prisúdenie služby námorného spojenia verejného záujmu prostredníctvom zrýchlených jednotiek na prepravu osôb medzi a smerom k menším ostrovom Sicílie.

| (110) | Komisia preto konštatuje, že v súčasnosti sú niektoré linkové námorné služby medzi a smerom k menším sicílskym ostrovom prideľované podľa objektívnych a transparentných kritérií v súlade s pravidlami o konkurencii stanovenými smernicami Spoločenstva o verejnej súťaži. Okrem toho podotýka, že súťaživosť na trhu námornej kabotáže je tým posilnená a následne, že voľné poskytovanie služieb je zaručené v súlade s nariadením (EHS) č. 3577/92. |
| --- | --- |

(110)

Komisia preto konštatuje, že v súčasnosti sú niektoré linkové námorné služby medzi a smerom k menším sicílskym ostrovom prideľované podľa objektívnych a transparentných kritérií v súlade s pravidlami o konkurencii stanovenými smernicami Spoločenstva o verejnej súťaži. Okrem toho podotýka, že súťaživosť na trhu námornej kabotáže je tým posilnená a následne, že voľné poskytovanie služieb je zaručené v súlade s nariadením (EHS) č. 3577/92.

| (111) | Saremar prepravuje v konkurencii so súkromnými talianskymi prepravcami na troch zo štyroch liniek obsluhovaných spoločnosťou. |
| --- | --- |

(111)

Saremar prepravuje v konkurencii so súkromnými talianskymi prepravcami na troch zo štyroch liniek obsluhovaných spoločnosťou.

| (112) | Na linke medzi Korzikou a Sardíniou Santa Teresa/Bonifacio, Saremar zabezpečuje počas celého roka denné spojenia prostredníctvom jednej zrýchlenej jednotky so strednou kapacitou. Jeden súkromný prepravca poskytuje porovnateľné služby, ktoré sú však obmedzené na strednú a vrcholnú sezónu, a preto nevyhovuje požiadavkám vyplývajúcim zo zmluvy, čo sa týka pravidelnosti a frekvencie. |
| --- | --- |

(112)

Na linke medzi Korzikou a Sardíniou Santa Teresa/Bonifacio, Saremar zabezpečuje počas celého roka denné spojenia prostredníctvom jednej zrýchlenej jednotky so strednou kapacitou. Jeden súkromný prepravca poskytuje porovnateľné služby, ktoré sú však obmedzené na strednú a vrcholnú sezónu, a preto nevyhovuje požiadavkám vyplývajúcim zo zmluvy, čo sa týka pravidelnosti a frekvencie.

| (113) | Na dvoch z troch liniek, ktoré spájajú Sardíniu s jej menšími ostrovmi, teda na úsekoch Palau/Maddalena na severe a Carloforte/Calasetta na juhu súkromní talianski prepravcovia ponúkajú počas celého roka doplnkové služby k službám, ktoré ponúka Saremar. Doplnkovosť cestovného poriadku odchodov poukazuje na to, že služby súkromných prepravcov sa kombinujú so službami verejného prepravcu, aby bola zaručená vyššia možnosť prepravy obyvateľov menších ostrovov. Napriek tomu z informácií predložených príslušnými talianskymi orgánmi vyplýva (zaprotokolované pod číslami A/13350/04, A/13346/04 a A/13356/04), že plavidlá konkurenčných súkromných prepravcov, ktoré podľa talianskych orgánov na druhej strane požívajú výhody finančnej pomoci miestnych orgánov, boli vyrobené pred viac ako dvadsiatimi rokmi, a preto nevyhovujú podmienkam povinností pre službu, ktoré sú predpísané zmluvou. Najmä čo sa týka linky Carloforte/Calasetta sa zdá, že od roku 1998 súkromný prepravca dostával regionálne subvencie s cieľom obsluhovať vyššie uvedenú linku v nočných hodinách a skoro ráno. Tieto údaje majú tendenciu potvrdiť nevyhnutnosť subvencií na zabezpečenie uspokojujúcej verejnej služby. |
| --- | --- |

(113)

Na dvoch z troch liniek, ktoré spájajú Sardíniu s jej menšími ostrovmi, teda na úsekoch Palau/Maddalena na severe a Carloforte/Calasetta na juhu súkromní talianski prepravcovia ponúkajú počas celého roka doplnkové služby k službám, ktoré ponúka Saremar. Doplnkovosť cestovného poriadku odchodov poukazuje na to, že služby súkromných prepravcov sa kombinujú so službami verejného prepravcu, aby bola zaručená vyššia možnosť prepravy obyvateľov menších ostrovov. Napriek tomu z informácií predložených príslušnými talianskymi orgánmi vyplýva (zaprotokolované pod číslami A/13350/04, A/13346/04 a A/13356/04), že plavidlá konkurenčných súkromných prepravcov, ktoré podľa talianskych orgánov na druhej strane požívajú výhody finančnej pomoci miestnych orgánov, boli vyrobené pred viac ako dvadsiatimi rokmi, a preto nevyhovujú podmienkam povinností pre službu, ktoré sú predpísané zmluvou. Najmä čo sa týka linky Carloforte/Calasetta sa zdá, že od roku 1998 súkromný prepravca dostával regionálne subvencie s cieľom obsluhovať vyššie uvedenú linku v nočných hodinách a skoro ráno. Tieto údaje majú tendenciu potvrdiť nevyhnutnosť subvencií na zabezpečenie uspokojujúcej verejnej služby.

| (114) | Toremar pôsobí v konkurencii s rôznymi súkromnými talianskymi prepravcami na dvoch linkách, ktoré spájajú súostrovie Toskánskych ostrovov s pobrežím, čo znamená Portoferraio/Piombino pre ostrov Elba a Giglio/Porto S. Stefano pre ostrov Giglio. |
| --- | --- |

(114)

Toremar pôsobí v konkurencii s rôznymi súkromnými talianskymi prepravcami na dvoch linkách, ktoré spájajú súostrovie Toskánskych ostrovov s pobrežím, čo znamená Portoferraio/Piombino pre ostrov Elba a Giglio/Porto S. Stefano pre ostrov Giglio.

| (115) | Na linke Portoferraio/Piombino Toremar vykonáva v závislosti od ročného obdobia 8 až 15 denných plavieb prostredníctvom zmiešaných jednotiek, ktoré zabezpečujú prepravu osôb a vozidiel. Počet a cestovný poriadok plavieb sú stanovené s ohľadom na nevyhnutné prípoje autobusovej dopravy na ostrovoch na jednej strane a so železničnou sieťou a autobusmi na pevnine na druhej strane. Jeden súkromný prepravca ponúka počas celého roka denné služby s frekvenciou, ktorá je porovnateľná so službami spoločnosti Toremar. Okrem toho z informácií, ktoré poskytli príslušné talianske orgány, vyplýva (zaprotokolované pod číslom A/12951/04), že plavidlá súkromného prepravcu majú viac ako dvadsať rokov, že verejný prepravca je jediný, ktorý môže zabezpečiť prvú a poslednú plavbu dňa, a že od roku 2000 spravovanie tohto spojenia umožnilo realizovať príjmy, ktoré boli odpočítané z čiastky ročnej vyrovnávacej subvencie. |
| --- | --- |

(115)

Na linke Portoferraio/Piombino Toremar vykonáva v závislosti od ročného obdobia 8 až 15 denných plavieb prostredníctvom zmiešaných jednotiek, ktoré zabezpečujú prepravu osôb a vozidiel. Počet a cestovný poriadok plavieb sú stanovené s ohľadom na nevyhnutné prípoje autobusovej dopravy na ostrovoch na jednej strane a so železničnou sieťou a autobusmi na pevnine na druhej strane. Jeden súkromný prepravca ponúka počas celého roka denné služby s frekvenciou, ktorá je porovnateľná so službami spoločnosti Toremar. Okrem toho z informácií, ktoré poskytli príslušné talianske orgány, vyplýva (zaprotokolované pod číslom A/12951/04), že plavidlá súkromného prepravcu majú viac ako dvadsať rokov, že verejný prepravca je jediný, ktorý môže zabezpečiť prvú a poslednú plavbu dňa, a že od roku 2000 spravovanie tohto spojenia umožnilo realizovať príjmy, ktoré boli odpočítané z čiastky ročnej vyrovnávacej subvencie.

| (116) | Na spojení s ostrovom Giglio Toremar vykonáva v závislosti od ročného obdobia 3 až 5 plavieb denne prostredníctvom jednej špeciálnej jednotky, ktorá zabezpečuje okrem prepravy osôb a vozidiel aj prepravu energetických výrobkov. Vzhľadom na to, že neexistuje žiadna miestna nemocničná štruktúra, je plavidlo spoločnosti Toremar nútené zdržiavať sa pri móle ostrova po celú noc pre prípad potreby rýchlej lekárskej pomoci. Na linke je prítomný počas celého roka aj jeden súkromný prepravca. Napriek tomu z informácií predložených príslušnými talianskymi orgánmi vyplýva, že uvedený prepravca redukuje alebo prerušuje svoju činnosť v období mimo sezóny. |
| --- | --- |

(116)

Na spojení s ostrovom Giglio Toremar vykonáva v závislosti od ročného obdobia 3 až 5 plavieb denne prostredníctvom jednej špeciálnej jednotky, ktorá zabezpečuje okrem prepravy osôb a vozidiel aj prepravu energetických výrobkov. Vzhľadom na to, že neexistuje žiadna miestna nemocničná štruktúra, je plavidlo spoločnosti Toremar nútené zdržiavať sa pri móle ostrova po celú noc pre prípad potreby rýchlej lekárskej pomoci. Na linke je prítomný počas celého roka aj jeden súkromný prepravca. Napriek tomu z informácií predložených príslušnými talianskymi orgánmi vyplýva, že uvedený prepravca redukuje alebo prerušuje svoju činnosť v období mimo sezóny.

| (117) | Caremar musí čeliť konkurencii súkromných talianskych prepravcov na nasledujúcich spojeniach medzi polostrovom a ostrovmi v Neapolskom zálive (Capri, Ischia a Procida), čiže na úsekoch Capri/Sorrento, Capri/Neapol, Ischia/Neapol, Procida/Neapol a na dvoch linkách, ktoré spájajú malé ostrovy Ponza a Ventotene s kontinentom: Ponza/Formia a Ventotene/Formia. |
| --- | --- |

(117)

Caremar musí čeliť konkurencii súkromných talianskych prepravcov na nasledujúcich spojeniach medzi polostrovom a ostrovmi v Neapolskom zálive (Capri, Ischia a Procida), čiže na úsekoch Capri/Sorrento, Capri/Neapol, Ischia/Neapol, Procida/Neapol a na dvoch linkách, ktoré spájajú malé ostrovy Ponza a Ventotene s kontinentom: Ponza/Formia a Ventotene/Formia.

| (118) | Na linke Capri/Sorrento Caremar zabezpečuje počas celého roka denné spojenia prostredníctvom zmiešanej jednotky určenej aj na obsluhu blízkej linky Capri/Neapol. Z informácií poskytnutých príslušnými talianskymi orgánmi počas porád dňa 26. októbra 2001 a 16. apríla 2002 (dokumenty zaprotokolované pod číslami A/13326/04 a A/13330/04) vyplýva, že súkromní prepravcovia, prítomní na tejto linke, obmedzujú svoju ponuku služieb zmiešanej dopravy na obdobie vrcholnej sezóny, a preto neuspokojujú vcelku požiadavky stanovené talianskymi úradmi, čo sa týka pravidelnosti služieb. |
| --- | --- |

(118)

Na linke Capri/Sorrento Caremar zabezpečuje počas celého roka denné spojenia prostredníctvom zmiešanej jednotky určenej aj na obsluhu blízkej linky Capri/Neapol. Z informácií poskytnutých príslušnými talianskymi orgánmi počas porád dňa 26. októbra 2001 a 16. apríla 2002 (dokumenty zaprotokolované pod číslami A/13326/04 a A/13330/04) vyplýva, že súkromní prepravcovia, prítomní na tejto linke, obmedzujú svoju ponuku služieb zmiešanej dopravy na obdobie vrcholnej sezóny, a preto neuspokojujú vcelku požiadavky stanovené talianskymi úradmi, čo sa týka pravidelnosti služieb.

| (119) | Na linke Capri/Neapol je Caremar v konkurencii so súkromnými talianskymi prepravcami iba na úseku zrýchlených spojení. Z informácií poskytnutých príslušnými talianskymi orgánmi vyplýva, že súkromní prepravcovia ponúkajú na tomto úseku trhu služby vcelku porovnateľné so službami, ktoré ponúka Caremar. Komisia taktiež zdôrazňuje, že plavidlo spoločnosti Caremar má povinnosť zdržiavať sa v noci na Capri, aby sa mohlo vyhovieť prípadným prípadom potreby rýchlej lekárskej pomoci, a preto vykonáva prvé denné spojenie s odchodom z ostrova, ktoré obyvateľom ostrova umožňuje dostať sa na kontinent kvôli práci alebo štúdiu. Z vyššie uvedených informácií tiež vyplýva, že výsledky spravovania týchto služieb boli prešetrené s cieľom výpočtu ročnej vyrovnávacej subvencie vyplácanej spoločnosti Caremar. |
| --- | --- |

(119)

Na linke Capri/Neapol je Caremar v konkurencii so súkromnými talianskymi prepravcami iba na úseku zrýchlených spojení. Z informácií poskytnutých príslušnými talianskymi orgánmi vyplýva, že súkromní prepravcovia ponúkajú na tomto úseku trhu služby vcelku porovnateľné so službami, ktoré ponúka Caremar. Komisia taktiež zdôrazňuje, že plavidlo spoločnosti Caremar má povinnosť zdržiavať sa v noci na Capri, aby sa mohlo vyhovieť prípadným prípadom potreby rýchlej lekárskej pomoci, a preto vykonáva prvé denné spojenie s odchodom z ostrova, ktoré obyvateľom ostrova umožňuje dostať sa na kontinent kvôli práci alebo štúdiu. Z vyššie uvedených informácií tiež vyplýva, že výsledky spravovania týchto služieb boli prešetrené s cieľom výpočtu ročnej vyrovnávacej subvencie vyplácanej spoločnosti Caremar.

| (120) | Ostrovy Ischia a Procida sú spojené s kontinentálnymi prístavmi Neapol a Pozzuoli rôznymi linkovými spojeniami pre zmiešanú a zrýchlenú dopravu. Spojenie Ischia, Procida a kontinent (Neapol alebo Pozzuoli) vykonáva výhradne spoločnosť Caremar. Naopak, priame spojenia Ischia/Neapol a Procida/Napoli sú obsluhované prostredníctvom zrýchlených jednotiek spoločnosťou Caremar a rôznymi súkromnými talianskymi prepravcami. Z informácií predložených príslušnými talianskymi orgánmi vyplýva, že súkromní prepravcovia ponúkajú na týchto dvoch priamych spojeniach – Ischia/Neapol a Procida/Neapol – služby vcelku porovnateľné so službami, ktoré ponúka Caremar. Napriek tomu Komisia zdôrazňuje, že na spojení Procida/Neapol, Caremar zabezpečuje počas celého roka prvú dennú plavbu s odchodom z ostrova Procida a poslednú, v období mimo turistickej sezóny, s odchodom z kontinentu, čo umožňuje obyvateľom ostrova prepravu kvôli práci alebo štúdiu. Okrem toho Komisia zdôrazňuje aj to, že schodok z prevádzky týchto služieb bol preskúmaný pri výpočte ročnej vyrovnávacej subvencie vyplácanej spoločnosti Caremar. |
| --- | --- |

(120)

Ostrovy Ischia a Procida sú spojené s kontinentálnymi prístavmi Neapol a Pozzuoli rôznymi linkovými spojeniami pre zmiešanú a zrýchlenú dopravu. Spojenie Ischia, Procida a kontinent (Neapol alebo Pozzuoli) vykonáva výhradne spoločnosť Caremar. Naopak, priame spojenia Ischia/Neapol a Procida/Napoli sú obsluhované prostredníctvom zrýchlených jednotiek spoločnosťou Caremar a rôznymi súkromnými talianskymi prepravcami. Z informácií predložených príslušnými talianskymi orgánmi vyplýva, že súkromní prepravcovia ponúkajú na týchto dvoch priamych spojeniach – Ischia/Neapol a Procida/Neapol – služby vcelku porovnateľné so službami, ktoré ponúka Caremar. Napriek tomu Komisia zdôrazňuje, že na spojení Procida/Neapol, Caremar zabezpečuje počas celého roka prvú dennú plavbu s odchodom z ostrova Procida a poslednú, v období mimo turistickej sezóny, s odchodom z kontinentu, čo umožňuje obyvateľom ostrova prepravu kvôli práci alebo štúdiu. Okrem toho Komisia zdôrazňuje aj to, že schodok z prevádzky týchto služieb bol preskúmaný pri výpočte ročnej vyrovnávacej subvencie vyplácanej spoločnosti Caremar.

| (121) | Okrem toho podľa tvrdenia v proteste doručenom 13. augusta 1999 (zaprotokolovaného GR Doprava dňa 18. augusta 1999 pod číslom D 02.30864296) má Komisia dôvod veriť, že aspoň počas roka 1990 súkromní prepravcovia, ktorí poskytovali služby zrýchleného spojenia na niektorých linkách v Neapolskom zálive, medzi nimi linky Neapol-Capri, Neapol-Ischia, Neapol-Sorrento-Capri a Neapol-Procida-Ischia, dostali subvencie zo strany regiónu Campania. Tieto údaje majú tendenciu potvrdiť nevyhnutnosť subvencií na zaručenie uspokojujúcej úrovne verejnej služby. |
| --- | --- |

(121)

Okrem toho podľa tvrdenia v proteste doručenom 13. augusta 1999 (zaprotokolovaného GR Doprava dňa 18. augusta 1999 pod číslom D 02.30864296) má Komisia dôvod veriť, že aspoň počas roka 1990 súkromní prepravcovia, ktorí poskytovali služby zrýchleného spojenia na niektorých linkách v Neapolskom zálive, medzi nimi linky Neapol-Capri, Neapol-Ischia, Neapol-Sorrento-Capri a Neapol-Procida-Ischia, dostali subvencie zo strany regiónu Campania. Tieto údaje majú tendenciu potvrdiť nevyhnutnosť subvencií na zaručenie uspokojujúcej úrovne verejnej služby.

| (122) | Na priamych linkách Ponza/Formia a Ventotene/Formia je Caremar v konkurencii s jedným súkromným prepravcom na úseku zrýchlených spojení. Z informácií predložených talianskymi orgánmi vyplýva, že iba Caremar poskytuje služby počas všetkých dní v týždni na trase Ventotene/Formia v súlade s požiadavkami na pravidelnosť služby stanovených v zmluve. Okrem toho na linke Ponza/Formia služba zrýchleného spojenia ponúkaná spoločnosťou Caremar výhradne v pondelok dopĺňa službu počas ostatných dní v týždni, ktorú ponúka súkromný prepravca. |
| --- | --- |

(122)

Na priamych linkách Ponza/Formia a Ventotene/Formia je Caremar v konkurencii s jedným súkromným prepravcom na úseku zrýchlených spojení. Z informácií predložených talianskymi orgánmi vyplýva, že iba Caremar poskytuje služby počas všetkých dní v týždni na trase Ventotene/Formia v súlade s požiadavkami na pravidelnosť služby stanovených v zmluve. Okrem toho na linke Ponza/Formia služba zrýchleného spojenia ponúkaná spoločnosťou Caremar výhradne v pondelok dopĺňa službu počas ostatných dní v týždni, ktorú ponúka súkromný prepravca.

| (123) | Čo sa týka služieb poskytovaných regionálnymi spoločnosťami na linkách, na ktorých neexistuje konkurencia Komisia konštatuje, že tie sa týkajú jednako osobnej dopravy, ako aj prepravy tovaru a podotýka, že neprítomnosť konkurencie zasahuje rôzne päťročné obdobia ohľadom zmlúv o verejnej službe. Neprítomnosť konkurencie potvrdená na týchto linkách počas posledných desiatich rokov dokazuje, že spoločnosti, ktoré pracujú podľa trhových pravidiel, by neboli schopné zaručiť dopravné služby, ktoré regionálne spoločnosti poskytujú vďaka režimu stanovenému v rámci zmlúv. Preto je kompenzácia nevyhnutá, aby uvedené spoločnosti mohli kompenzovať zvýšené náklady pochádzajúce z vyššie uvedených služieb. |
| --- | --- |

(123)

Čo sa týka služieb poskytovaných regionálnymi spoločnosťami na linkách, na ktorých neexistuje konkurencia Komisia konštatuje, že tie sa týkajú jednako osobnej dopravy, ako aj prepravy tovaru a podotýka, že neprítomnosť konkurencie zasahuje rôzne päťročné obdobia ohľadom zmlúv o verejnej službe. Neprítomnosť konkurencie potvrdená na týchto linkách počas posledných desiatich rokov dokazuje, že spoločnosti, ktoré pracujú podľa trhových pravidiel, by neboli schopné zaručiť dopravné služby, ktoré regionálne spoločnosti poskytujú vďaka režimu stanovenému v rámci zmlúv. Preto je kompenzácia nevyhnutá, aby uvedené spoločnosti mohli kompenzovať zvýšené náklady pochádzajúce z vyššie uvedených služieb.

| (124) | Čo sa týka služieb poskytovaných regionálnymi spoločnosťami na vyššie uvedených preskúmaných linkách, na ktorých existuje konkurencia, Komisia zdôrazňuje, že vo väčšine prípadov by voľná súťaž trhových síl nedovolila zaručiť dopravné služby, ktoré regionálne spoločnosti vykonávajú v rámci zmlúv. Aj v tomto prípade je preto kompenzácia nevyhnutná, aby uvedené podniky mohli kompenzovať zvýšené náklady pochádzajúce z vyššie uvedených služieb. |
| --- | --- |

(124)

Čo sa týka služieb poskytovaných regionálnymi spoločnosťami na vyššie uvedených preskúmaných linkách, na ktorých existuje konkurencia, Komisia zdôrazňuje, že vo väčšine prípadov by voľná súťaž trhových síl nedovolila zaručiť dopravné služby, ktoré regionálne spoločnosti vykonávajú v rámci zmlúv. Aj v tomto prípade je preto kompenzácia nevyhnutná, aby uvedené podniky mohli kompenzovať zvýšené náklady pochádzajúce z vyššie uvedených služieb.

| (125) | V niektorých vzácnych prípadoch porovnateľná konkurencia potvrdzuje schopnosť trhu uspokojiť potreby na stabilnú službu v rámci zmlúv o verejnej službe. Prípadná prítomnosť súkromných prepravcov, ktorí sú schopní bez finančných kompenzácií uspokojiť povinnosti uložené verejnému prepravcovi, čo sa týka pravidelnosti služby, frekvencií a druhu plavidiel, by mohla vyvolať pochybnosti o nevyhnutnosti a úmernosti kompenzácií poskytovaných verejnému prepravcovi na prevádzku predmetných liniek. Otázku si treba položiť najmä pre zrýchlené spojenia Neapol-Capri a Neapol-Ischia, obsluhované spoločnosťou Caremar v Neapolskom zálive. |
| --- | --- |

(125)

V niektorých vzácnych prípadoch porovnateľná konkurencia potvrdzuje schopnosť trhu uspokojiť potreby na stabilnú službu v rámci zmlúv o verejnej službe. Prípadná prítomnosť súkromných prepravcov, ktorí sú schopní bez finančných kompenzácií uspokojiť povinnosti uložené verejnému prepravcovi, čo sa týka pravidelnosti služby, frekvencií a druhu plavidiel, by mohla vyvolať pochybnosti o nevyhnutnosti a úmernosti kompenzácií poskytovaných verejnému prepravcovi na prevádzku predmetných liniek. Otázku si treba položiť najmä pre zrýchlené spojenia Neapol-Capri a Neapol-Ischia, obsluhované spoločnosťou Caremar v Neapolskom zálive.

| (126) | V tejto súvislosti z informácií predložených Komisii zo strany niektorých protestujúcich spoločností vyplýva, že v marci 2002 sa z iniciatívy regiónu Campania súkromní prepravcovia, prítomní už po dlhé obdobie na trhu v Neapolskom zálive voči regionálnym orgánom zaviazali, že budú počas celého roka ponúkať rovnaké služby ako služby ponúkané spoločnosťou Caremar, najmä na dvoch linkách citovaných v predošlom texte, pričom sa už vopred vzdali možnosti žiadať zodpovedajúce financie. Komisia však poznamenáva, že uvedené služby nezodpovedajú službám poskytovaným verejným prepravcom, pokiaľ ide o pravidelnosť, frekvenciu spojení a druh plavidiel, a že súkromní prepravcovia majú právo vzdať sa svojich záväzkov po predchádzajúcom oznámení s predstihom štyridsaťpäť dní. Okrem toho treba poznamenať, že niektorými záväzkami bol poverený výhradne verejný prepravca (napríklad nechať plavidlo na móle ostrova v noci alebo zaručiť prvú a poslednú dennú plavbu) a tie majú za následok zvýšenie nákladov, ktoré sa musia zahrnúť do výpočtu kompenzácie. Naviac existuje dopĺňanie sa medzi službami poskytovanými spoločnosťou Caremar a službami zabezpečovanými súkromnými prepravcami. Po uvedení týchto úvah o nevyhnutnosti a úmernosti kompenzácií nemožno pochybovať. |
| --- | --- |

(126)

V tejto súvislosti z informácií predložených Komisii zo strany niektorých protestujúcich spoločností vyplýva, že v marci 2002 sa z iniciatívy regiónu Campania súkromní prepravcovia, prítomní už po dlhé obdobie na trhu v Neapolskom zálive voči regionálnym orgánom zaviazali, že budú počas celého roka ponúkať rovnaké služby ako služby ponúkané spoločnosťou Caremar, najmä na dvoch linkách citovaných v predošlom texte, pričom sa už vopred vzdali možnosti žiadať zodpovedajúce financie. Komisia však poznamenáva, že uvedené služby nezodpovedajú službám poskytovaným verejným prepravcom, pokiaľ ide o pravidelnosť, frekvenciu spojení a druh plavidiel, a že súkromní prepravcovia majú právo vzdať sa svojich záväzkov po predchádzajúcom oznámení s predstihom štyridsaťpäť dní. Okrem toho treba poznamenať, že niektorými záväzkami bol poverený výhradne verejný prepravca (napríklad nechať plavidlo na móle ostrova v noci alebo zaručiť prvú a poslednú dennú plavbu) a tie majú za následok zvýšenie nákladov, ktoré sa musia zahrnúť do výpočtu kompenzácie. Naviac existuje dopĺňanie sa medzi službami poskytovanými spoločnosťou Caremar a službami zabezpečovanými súkromnými prepravcami. Po uvedení týchto úvah o nevyhnutnosti a úmernosti kompenzácií nemožno pochybovať.

| (127) | Na overenie, či ročná kompenzácia vyplácaná regionálnym spoločnostiam zodpovedá nevyhnutnému minimu za vykonávanie služieb zodpovedajúcich potrebám verejnej služby stanovených príslušnými talianskymi orgánmi, musí Komisia brať do úvahy všetky parametre, ktoré pre verejného prepravcu vytvárajú doplnkové náklady za vykonávané služby. S ohľadom na uvedené Komisia poznamenáva, že mechanizmus výpočtu kompenzácie predpokladá, že príjmy realizované počas vrcholnej sezóny prispievajú na zníženie schodku nahromadeného v období mimo sezóny, takže celková čiastka ročnej kompenzácie, ktorá vznikne, ostáva vcelku nižšia ako tá, ktorá by sa dosiahla jednoduchým sčítaním nahromadených schodkov pre jednotlivé linky. Komisia okrem toho konštatuje, že príjmy podniku sú podriadené dvojitému tarifnému záväzku, ktorý je na jednej strane reprezentovaný zvýhodnenými tarifami pre určité sociálne kategórie, a na druhej strane povinnosťou dať si schváliť verejnými orgánmi každú úpravu taríf. Z informácií predložených príslušnými talianskymi orgánmi vskutku vyplýva, že regionálne spoločnosti nemôžu voľne prispôsobiť svoje tarify najmä vo vzťahu k priebehu prevádzkových nákladov. Tento dvojitý záväzok, ktorý determinuje značné zníženie príjmov koncesionárskych podnikov a odráža sa na výške čiastky ročnej kompenzácie, nemôže byť kvalifikovaný za daných podmienok ako agresívna obchodná prax, charakterizovaná lúpežníckymi tarifami. |
| --- | --- |

(127)

Na overenie, či ročná kompenzácia vyplácaná regionálnym spoločnostiam zodpovedá nevyhnutnému minimu za vykonávanie služieb zodpovedajúcich potrebám verejnej služby stanovených príslušnými talianskymi orgánmi, musí Komisia brať do úvahy všetky parametre, ktoré pre verejného prepravcu vytvárajú doplnkové náklady za vykonávané služby. S ohľadom na uvedené Komisia poznamenáva, že mechanizmus výpočtu kompenzácie predpokladá, že príjmy realizované počas vrcholnej sezóny prispievajú na zníženie schodku nahromadeného v období mimo sezóny, takže celková čiastka ročnej kompenzácie, ktorá vznikne, ostáva vcelku nižšia ako tá, ktorá by sa dosiahla jednoduchým sčítaním nahromadených schodkov pre jednotlivé linky. Komisia okrem toho konštatuje, že príjmy podniku sú podriadené dvojitému tarifnému záväzku, ktorý je na jednej strane reprezentovaný zvýhodnenými tarifami pre určité sociálne kategórie, a na druhej strane povinnosťou dať si schváliť verejnými orgánmi každú úpravu taríf. Z informácií predložených príslušnými talianskymi orgánmi vskutku vyplýva, že regionálne spoločnosti nemôžu voľne prispôsobiť svoje tarify najmä vo vzťahu k priebehu prevádzkových nákladov. Tento dvojitý záväzok, ktorý determinuje značné zníženie príjmov koncesionárskych podnikov a odráža sa na výške čiastky ročnej kompenzácie, nemôže byť kvalifikovaný za daných podmienok ako agresívna obchodná prax, charakterizovaná lúpežníckymi tarifami.

| (128) | V druhom rade Komisia zdôrazňuje, že prvky nákladov, ktoré boli brané do úvahy pre účtovnícke ciele na výpočet kompenzácie boli definované verejnými orgánmi bez toho, že by nechali podnikom akékoľvek dispozičné obchodné rozpätie. Tieto prvky odzrkadľujú všetky stále a variabilné náklady, ktoré sú priamo spojené s poskytovaním služieb, ktoré verejné orgány kvalifikujú ako služby všeobecného záujmu a ktoré, takto charakterizované, sú stanovené zmluvami. Tabuľky uvedené v nasledujúcom texte – ktoré uvádzajú rok 2000 ako porovnávací – odzrkadľujú, pre každú regionálnu spoločnosť, zloženie nákladov, ktoré boli brané do úvahy pri výpočte ročnej kompenzácie. Prvky nákladov, definované verejnými orgánmi a uvedené v prílohe k zmluvám o verejnej službe, sú identické pre všetky regionálne spoločnosti a neboli modifikované od roku 1991.










  (v miliónoch ITL) |
| --- | --- |
| PRVKY NÁKLADOV Hospodárske účty 2000 | ADRIATICA | SAREMAR | TOREMAR | SIREMAR | CAREMAR |
| i) | Provízie agentúry/výdavky na nákup |

(128)

V druhom rade Komisia zdôrazňuje, že prvky nákladov, ktoré boli brané do úvahy pre účtovnícke ciele na výpočet kompenzácie boli definované verejnými orgánmi bez toho, že by nechali podnikom akékoľvek dispozičné obchodné rozpätie. Tieto prvky odzrkadľujú všetky stále a variabilné náklady, ktoré sú priamo spojené s poskytovaním služieb, ktoré verejné orgány kvalifikujú ako služby všeobecného záujmu a ktoré, takto charakterizované, sú stanovené zmluvami. Tabuľky uvedené v nasledujúcom texte – ktoré uvádzajú rok 2000 ako porovnávací – odzrkadľujú, pre každú regionálnu spoločnosť, zloženie nákladov, ktoré boli brané do úvahy pri výpočte ročnej kompenzácie. Prvky nákladov, definované verejnými orgánmi a uvedené v prílohe k zmluvám o verejnej službe, sú identické pre všetky regionálne spoločnosti a neboli modifikované od roku 1991.

(v miliónoch ITL)

PRVKY NÁKLADOV Hospodárske účty 2000

ADRIATICA

SAREMAR

TOREMAR

SIREMAR

CAREMAR

i)

Provízie agentúry/výdavky na nákup

[...] (49)

[...]

[...]

[...]

[...]

| ii) | Prístavné poplatky/výdavky za prechod prístavmi a ostatné výdavky na dopravu |
| --- | --- |

ii)

Prístavné poplatky/výdavky za prechod prístavmi a ostatné výdavky na dopravu

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| iii) | Prevádzkové náklady |
| --- | --- |

iii)

Prevádzkové náklady

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| iv) | Amortizácia |
| --- | --- |

iv)

Amortizácia

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| v) | Čisté finančné náklady |
| --- | --- |

v)

Čisté finančné náklady

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| vi) | Administrácia |
| --- | --- |

vi)

Administrácia

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| vii) | Iné výdavky |
| --- | --- |

vii)

Iné výdavky

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Náklady celkovo

139 893

36 299,6

– 45 675,0

– 102 881,1

70 113,8

Výnosy z prevádzky

112 424

12 651,4

34 576,9

43 335,1

32 594,3

Výsledok (náklady – výnosy)

– 27 469

– 23 648,2

– 11 098,1

– 59 546,0

– 37 519,5

Výnosy z investovaného kapitálu

3 571

828,2

1 993,0

3 940,4

2 290,5

Kompenzácia podľa čl. 7

806

Ročná subvencia

31 846

24 476,4

13 091,1

63 486,4

39 810,0

Prevádzkové náklady zahŕňajú náklady na plavebný personál, na údržbu, na poistenie, na palivo a minerálne oleje. Položka administrácia zahŕňa nevyhnutné náklady na pozemný personál a na administratívne kancelárie. Komisia poznamenáva, že prvky výdavkov, ktoré tvoria súčasť výpočtu ročnej kompenzácie, sú všetky spojené s funkčnosťou a nevyhnutné pre funkčnosť liniek obsluhovaných regionálnymi spoločnosťami v rámci zmlúv. Čo sa týka amortizácie plavidiel, Komisia usudzuje, že s ohľadom na opatrenie, podľa ktorého sú predmetné lode určené výhradne na služby stanovené zmluvou, tento prvok nákladov možno považovať za nevyhnutný na poskytovanie samotných služieb a preto tvoria odôvodnene súčasť výpočtu ročnej kompenzácie. Čo sa týka nákladov na palivo a minerálne oleje, používané na samotných lodiach, Komisia nezistila žiaden diskriminačný prvok, ktorý prináša, v prospech regionálnych spoločností, redukciu nákladov na vyššie uvedené palivá a mazadlá vzhľadom na ostatných prepravcov námornej dopravy.

| (129) | Na overenie, či je kompenzácia úmerná, poskytli príslušné talianske orgány Komisii analýzu prevádzkových účtov pre každú z liniek obsluhovaných regionálnymi spoločnosťami za posledných desať rokov. |
| --- | --- |

(129)

Na overenie, či je kompenzácia úmerná, poskytli príslušné talianske orgány Komisii analýzu prevádzkových účtov pre každú z liniek obsluhovaných regionálnymi spoločnosťami za posledných desať rokov.

| (130) | Čo sa uvedeného týka, Komisia v prvom rade usudzuje, že čiastka ročnej kompenzácie je vypočítaná s ohľadom na prevádzkové výnosy vytvorené každou z regionálnych spoločností na linkách tvoriacich predmet zmlúv o verejnej službe, teda tých výnosov, ktoré sú odpočítané od nahromadených schodkov na linkách. Tento mechanizmus výpočtu umožňuje limitovať celkovú čiastku subvencií poskytovaných verejným podnikom. |
| --- | --- |

(130)

Čo sa uvedeného týka, Komisia v prvom rade usudzuje, že čiastka ročnej kompenzácie je vypočítaná s ohľadom na prevádzkové výnosy vytvorené každou z regionálnych spoločností na linkách tvoriacich predmet zmlúv o verejnej službe, teda tých výnosov, ktoré sú odpočítané od nahromadených schodkov na linkách. Tento mechanizmus výpočtu umožňuje limitovať celkovú čiastku subvencií poskytovaných verejným podnikom.

| (131) | Vo všeobecnosti Komisia usudzuje, že pre výpočet ročnej kompenzácie môžu byť brané do úvahy jedine výdavky priamo spojené s nákladmi pochádzajúcimi z povinností verejnej služby, ktoré boli vopred stanovené príslušnými talianskymi orgánmi. S ohľadom na to Komisia poznamenáva, že regionálne spoločnosti poskytujú jedine linkové služby, ktoré vyplývajú z rôznych päťročných plánov, jednak čo sa týka pravidelnosti a frekvencie, ako aj kapacity. |
| --- | --- |

(131)

Vo všeobecnosti Komisia usudzuje, že pre výpočet ročnej kompenzácie môžu byť brané do úvahy jedine výdavky priamo spojené s nákladmi pochádzajúcimi z povinností verejnej služby, ktoré boli vopred stanovené príslušnými talianskymi orgánmi. S ohľadom na to Komisia poznamenáva, že regionálne spoločnosti poskytujú jedine linkové služby, ktoré vyplývajú z rôznych päťročných plánov, jednak čo sa týka pravidelnosti a frekvencie, ako aj kapacity.

| (132) | Čo sa týka služieb poskytovaných regionálnymi spoločnosťami, pre ktoré bola a priori overená existencia porovnateľnej konkurencie na rovnakej úrovni, je potrebné skontrolovať, či tieto zaregistrovali výsledok po odpočítaní negatívnej prevádzky, branej do úvahy pri výpočte ročnej kompenzácie poskytovanej zainteresovanej spoločnosti. |
| --- | --- |

(132)

Čo sa týka služieb poskytovaných regionálnymi spoločnosťami, pre ktoré bola a priori overená existencia porovnateľnej konkurencie na rovnakej úrovni, je potrebné skontrolovať, či tieto zaregistrovali výsledok po odpočítaní negatívnej prevádzky, branej do úvahy pri výpočte ročnej kompenzácie poskytovanej zainteresovanej spoločnosti.

| (133) | Čo sa týka spoločnosti Adriatica, bola zistená porovnateľná konkurencia zo strany jedného prepravcu z členských štátov na linke Bari/Durazzo (Albánsko). Napriek tomu z kontroly vyplýva, že prevádzkové výsledky spoločnosti na tomto úseku sú pozitívne, čo má za následok, že Adriatica nepožívala žiadne výhody subvencie za poskytované služby. |
| --- | --- |

(133)

Čo sa týka spoločnosti Adriatica, bola zistená porovnateľná konkurencia zo strany jedného prepravcu z členských štátov na linke Bari/Durazzo (Albánsko). Napriek tomu z kontroly vyplýva, že prevádzkové výsledky spoločnosti na tomto úseku sú pozitívne, čo má za následok, že Adriatica nepožívala žiadne výhody subvencie za poskytované služby.

| (134) | Na linke Brindisi/Corfu/Igumenica/Patras Adriatica znášala až do roku 2000, teda roku, keď bolo spojenie zrušené, vcelku porovnateľnú konkurenciu zo strany iných komunitárnych prepravcov. Kontrola prevádzkových výsledkov indikuje, že čistý schodok, zaregistrovaný na tomto úseku, bol braný do úvahy pri výpočte ročnej kompenzácie. S ohľadom na nevyhnutnosť kompenzácie Komisia poznamenala (bod 101), že táto linka predstavuje podstatnú trasu pre rozvoj okrajových regiónov Spoločenstva v zmysle komunitárnych zameraní z roku 1997. Napriek tomu Komisia už zdôraznila, že kompenzácia nie je nevyhnutná pre obdobie v časovom období od januára 1992 do júla 1994, počas ktorého sa Adriatica zúčastnila na zakázanej dohode. |
| --- | --- |

(134)

Na linke Brindisi/Corfu/Igumenica/Patras Adriatica znášala až do roku 2000, teda roku, keď bolo spojenie zrušené, vcelku porovnateľnú konkurenciu zo strany iných komunitárnych prepravcov. Kontrola prevádzkových výsledkov indikuje, že čistý schodok, zaregistrovaný na tomto úseku, bol braný do úvahy pri výpočte ročnej kompenzácie. S ohľadom na nevyhnutnosť kompenzácie Komisia poznamenala (bod 101), že táto linka predstavuje podstatnú trasu pre rozvoj okrajových regiónov Spoločenstva v zmysle komunitárnych zameraní z roku 1997. Napriek tomu Komisia už zdôraznila, že kompenzácia nie je nevyhnutná pre obdobie v časovom období od januára 1992 do júla 1994, počas ktorého sa Adriatica zúčastnila na zakázanej dohode.

| (135) | Čo sa týka spoločnosti Siremar, ako už Komisia poznamenala (bod 105), nikto zo súkromných talianskych prepravcov, prítomných na miestnych trhoch obsluhovaných verejným prepravcom, neponúka počas celého roka porovnateľné služby, ktoré by vcelku uspokojovali potreby verejnej služby vyplývajúce z päťročných plánov. |
| --- | --- |

(135)

Čo sa týka spoločnosti Siremar, ako už Komisia poznamenala (bod 105), nikto zo súkromných talianskych prepravcov, prítomných na miestnych trhoch obsluhovaných verejným prepravcom, neponúka počas celého roka porovnateľné služby, ktoré by vcelku uspokojovali potreby verejnej služby vyplývajúce z päťročných plánov.

| (136) | Vzhľadom na Saremar Komisia konštatovala (bod 112), že na linke Santa Teresa/Bonifacio konkurenčný súkromný prepravca neuspokojuje požiadavky na pravidelnosť a nepretržitosť služby počas celého roka, ktoré sú predpísané príslušnými talianskymi orgánmi. Koniec koncov, na dvoch kabotážnych spojeniach, na ktorých existuje konkurencia súkromných talianskych prepravcov, Komisia zistila (bod 113), že plavidlá súkromných prepravcov predstavujúcich konkurenciu spoločnosti Saremar neuspokojujú požiadavky predpísané príslušnými talianskymi orgánmi, čo sa týka maximálneho veku plavidiel. |
| --- | --- |

(136)

Vzhľadom na Saremar Komisia konštatovala (bod 112), že na linke Santa Teresa/Bonifacio konkurenčný súkromný prepravca neuspokojuje požiadavky na pravidelnosť a nepretržitosť služby počas celého roka, ktoré sú predpísané príslušnými talianskymi orgánmi. Koniec koncov, na dvoch kabotážnych spojeniach, na ktorých existuje konkurencia súkromných talianskych prepravcov, Komisia zistila (bod 113), že plavidlá súkromných prepravcov predstavujúcich konkurenciu spoločnosti Saremar neuspokojujú požiadavky predpísané príslušnými talianskymi orgánmi, čo sa týka maximálneho veku plavidiel.

| (137) | Čo sa týka spoločnosti Toremar, Komisia poznamenala (body 114 – 116), že súkromný prepravca, pracujúci v konkurencii so spoločnosťou na linke medzi Toskánskom a ostrovom Elba, neuspokojuje požiadavky predpísané príslušnými talianskymi orgánmi, čo sa týka veku plavidiel. |
| --- | --- |

(137)

Čo sa týka spoločnosti Toremar, Komisia poznamenala (body 114 – 116), že súkromný prepravca, pracujúci v konkurencii so spoločnosťou na linke medzi Toskánskom a ostrovom Elba, neuspokojuje požiadavky predpísané príslušnými talianskymi orgánmi, čo sa týka veku plavidiel.

| (138) | Pre Caremar, porovnateľná konkurencia zo strany súkromných talianskych prepravcov sa koncentruje na spojenia Capri/Neapol, Procida/Neapol, Ischia/Neapol, kde je obmedzená na úsek služieb zrýchlenej osobnej dopravy. Z informácií predložených príslušnými talianskymi orgánmi vyplýva, že tieto linky, prevádzkové výsledky ktorých sú vcelku stratové, boli brané do úvahy pri výpočte ročnej kompenzácie. |
| --- | --- |

(138)

Pre Caremar, porovnateľná konkurencia zo strany súkromných talianskych prepravcov sa koncentruje na spojenia Capri/Neapol, Procida/Neapol, Ischia/Neapol, kde je obmedzená na úsek služieb zrýchlenej osobnej dopravy. Z informácií predložených príslušnými talianskymi orgánmi vyplýva, že tieto linky, prevádzkové výsledky ktorých sú vcelku stratové, boli brané do úvahy pri výpočte ročnej kompenzácie.

| (139) | Komisia taktiež zdôraznila, že v prípade regionálnych spoločností náklady na verejnú službu neboli určené na základe procesu verejnej súťaže, ktorá by umožnila zhodnotiť zodpovedajúce zvýšené náklady na verejnú službu. Následne Komisia musí determinovať náklady, na ktoré sa má brať ohľad pri výpočte kompenzácie, teda náklady koncesionárskych podnikov, ktoré sú priamo spojené a prísne nevyhnutné pre poskytovanie verejných služieb. Čo sa uvedeného týka, Komisia zdôrazňuje, ako dokazujú vyššie uvedené tabuľky, že rôzne prvky nákladov, na ktoré regionálne spoločnosti prihliadali, sú tie isté, ktoré boli brané do úvahy spoločnosťou Tirrenia di Navigazione (50). Štruktúra nákladov týchto spoločností, definovaná zmluvami o verejnej službe, je teda identická. V rozhodnutí týkajúcom sa spoločnosti Tirrenia di Navigazione Komisia uznala, že tieto prvky nákladov boli priamo spojené a prísne nevyhnutné pre poskytovanie verejných služieb. |
| --- | --- |

(139)

Komisia taktiež zdôraznila, že v prípade regionálnych spoločností náklady na verejnú službu neboli určené na základe procesu verejnej súťaže, ktorá by umožnila zhodnotiť zodpovedajúce zvýšené náklady na verejnú službu. Následne Komisia musí determinovať náklady, na ktoré sa má brať ohľad pri výpočte kompenzácie, teda náklady koncesionárskych podnikov, ktoré sú priamo spojené a prísne nevyhnutné pre poskytovanie verejných služieb. Čo sa uvedeného týka, Komisia zdôrazňuje, ako dokazujú vyššie uvedené tabuľky, že rôzne prvky nákladov, na ktoré regionálne spoločnosti prihliadali, sú tie isté, ktoré boli brané do úvahy spoločnosťou Tirrenia di Navigazione (50). Štruktúra nákladov týchto spoločností, definovaná zmluvami o verejnej službe, je teda identická. V rozhodnutí týkajúcom sa spoločnosti Tirrenia di Navigazione Komisia uznala, že tieto prvky nákladov boli priamo spojené a prísne nevyhnutné pre poskytovanie verejných služieb.

| (140) | Nasledujúce tabuľky odzrkadľujú časový priebeh nákladov regionálnych spoločností (51):
  ADRIATICA














  Prvky nákladov | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| i) | Provízie agentúry atď. |

(140)

Nasledujúce tabuľky odzrkadľujú časový priebeh nákladov regionálnych spoločností (51):

ADRIATICA

Prvky nákladov

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

i)

Provízie agentúry atď.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| ii) | Prístavné poplatky atď. |
| --- | --- |

ii)

Prístavné poplatky atď.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| iii) | Prevádzkové náklady |
| --- | --- |

iii)

Prevádzkové náklady

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| iv) | Amortizácia |
| --- | --- |

iv)

Amortizácia

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| v) | Čisté finančné náklady |
| --- | --- |

v)

Čisté finančné náklady

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| vi) | Administrácia |
| --- | --- |

vi)

Administrácia

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| vii) | Iné výdavky |
| --- | --- |

vii)

Iné výdavky

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Náklady celkovo

127 018

124 191

158 533

166 334

170 095

174 331

179 809

151 109

137 255

SAREMAR

| Prvky nákladov | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| i) | Provízie agentúry atď. |

Prvky nákladov

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

i)

Provízie agentúry atď.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| ii) | Prístavné poplatky atď. |
| --- | --- |

ii)

Prístavné poplatky atď.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| iii) | Prevádzkové náklady |
| --- | --- |

iii)

Prevádzkové náklady

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| iv) | Amortizácia |
| --- | --- |

iv)

Amortizácia

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| v) | Čisté finančné náklady |
| --- | --- |

v)

Čisté finančné náklady

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| vi) | Administrácia |
| --- | --- |

vi)

Administrácia

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| vii) | Iné výdavky |
| --- | --- |

vii)

Iné výdavky

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Náklady celkovo

33 519

35 938

35 295,2

34 605,7

34 972,8

36 653,4

39 602,0

40 218,8

36 300,0

TOREMAR

| Prvky nákladov | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| i) | Provízie agentúry atď. |

Prvky nákladov

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

i)

Provízie agentúry atď.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| ii) | Prístavné poplatky atď. |
| --- | --- |

ii)

Prístavné poplatky atď.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| iii) | Prevádzkové náklady |
| --- | --- |

iii)

Prevádzkové náklady

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| iv) | Amortizácia |
| --- | --- |

iv)

Amortizácia

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| v) | Čisté finančné náklady |
| --- | --- |

v)

Čisté finančné náklady

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| vi) | Administrácia |
| --- | --- |

vi)

Administrácia

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| vii) | Iné výdavky |
| --- | --- |

vii)

Iné výdavky

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Náklady celkovo

43 511

44 907

47 696,6

47 900

50 516,1

48 900

50 801

47 840,1

45 675

SIREMAR

| Prvky nákladov | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| i) | Provízie agentúry atď. |

Prvky nákladov

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

i)

Provízie agentúry atď.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| ii) | Prístavné poplatky atď. |
| --- | --- |

ii)

Prístavné poplatky atď.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| iii) | Prevádzkové náklady |
| --- | --- |

iii)

Prevádzkové náklady

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| iv) | Amortizácia |
| --- | --- |

iv)

Amortizácia

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| v) | Čisté finančné náklady |
| --- | --- |

v)

Čisté finančné náklady

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| vi) | Administrácia |
| --- | --- |

vi)

Administrácia

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| vii) | Iné výdavky |
| --- | --- |

vii)

Iné výdavky

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Náklady celkovo

79 543

75 845

78 549,7

80 947,5

85 934,6

97 536,9

106 563,1

110 611,1

102 881

CAREMAR

| Prvky nákladov | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| i) | Provízie agentúry atď. |

Prvky nákladov

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

i)

Provízie agentúry atď.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| ii) | Prístavné poplatky atď. |
| --- | --- |

ii)

Prístavné poplatky atď.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| iii) | Prevádzkové náklady |
| --- | --- |

iii)

Prevádzkové náklady

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| iv) | Amortizácia |
| --- | --- |

iv)

Amortizácia

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| v) | Čisté finančné náklady |
| --- | --- |

v)

Čisté finančné náklady

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| vi) | Administrácia |
| --- | --- |

vi)

Administrácia

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| vii) | Iné výdavky |
| --- | --- |

vii)

Iné výdavky

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Náklady celkovo

59 987

63 737

69 365,7

71 389,6

71 404,1

73 752,0

77 143,0

74 172,0

70 114

| (141) | Z informácií, ktoré poskytli príslušné talianske orgány, vyplýva, že časový priebeh jednotlivých prvkov nákladov regionálnych spoločností je v prvom rade spôsobený vonkajšími faktormi podnikov, ako inflácia a vývoj úrokových sadzieb, ako potvrdzujú údaje uvedené v nasledujúcej tabuľke:














  Rok | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Miera inflácie (52) | | 4,2 | 3,9 | 5,4 | 3,9 | 1,7 | 1,8 | 1,6 | |
| Krátkodobá úroková miera | 14,901 | 14,240 | 10,940 | 11,162 | 9,301 | 7,836 | 6,180 | 3,398 | |
| Strednodobá a dlhodobá úroková miera | 11,377 | 10,926 | 11,146 | 11,992 | 11,324 | 8,860 | 6,390 | 4,259 | |

(141)

Z informácií, ktoré poskytli príslušné talianske orgány, vyplýva, že časový priebeh jednotlivých prvkov nákladov regionálnych spoločností je v prvom rade spôsobený vonkajšími faktormi podnikov, ako inflácia a vývoj úrokových sadzieb, ako potvrdzujú údaje uvedené v nasledujúcej tabuľke:

Rok

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

Miera inflácie (52)

4,2

3,9

5,4

3,9

1,7

1,8

1,6

Krátkodobá úroková miera

14,901

14,240

10,940

11,162

9,301

7,836

6,180

3,398

Strednodobá a dlhodobá úroková miera

11,377

10,926

11,146

11,992

11,324

8,860

6,390

4,259

Časový priebeh kompenzácie vyplácanej regionálnym spoločnostiam je priamo viazaný na priebeh nákladov každej jednej spoločnosti, ako je podčiarknuté vyššie, a na príjmy (pozri tabuľky uvedené v bode 43), ktoré sú ovplyvnené, z ich hľadiska, vonkajšími faktormi (napríklad infláciou). Po objasnení údajov v predchádzajúcich tabuľkách možno preto konštatovať, že zvýšenie nákladov regionálnych spoločností ostalo vcelku nižšie ako kumulovaná variácia miery inflácie od roku 1992 po rok 2000.

| (142) | Pre každú jednu spoločnosť vysvetľujú priebeh nákladov a – následne – kompenzácie, iné prvky. |
| --- | --- |

(142)

Pre každú jednu spoločnosť vysvetľujú priebeh nákladov a – následne – kompenzácie, iné prvky.

| (143) | Pre spoločnosť Adriatica utrpeli medzinárodné spojenia s Juhosláviou, Chorvátskom a Albánskom v jednotlivých rokoch významné výkyvy v doprave v závislosti od politickej situácie v regióne. Okrem toho zrušenie spojení s Gréckom v roku 1999 znamenalo značné zníženie prevádzkových nákladov (53). |
| --- | --- |

(143)

Pre spoločnosť Adriatica utrpeli medzinárodné spojenia s Juhosláviou, Chorvátskom a Albánskom v jednotlivých rokoch významné výkyvy v doprave v závislosti od politickej situácie v regióne. Okrem toho zrušenie spojení s Gréckom v roku 1999 znamenalo značné zníženie prevádzkových nákladov (53).

| (144) | Pre Saremar relatívna stabilita prevádzkových nákladov v rokoch 1992 až 2000 závisí od charakteru služieb poskytovaných spoločnosťou – v podstate kabotážne spojenia medzi Sardíniou a blízkymi ostrovmi – ktoré zodpovedajú predovšetkým potrebám miestneho obyvateľstva a nie sú preto podriadené silným variáciám dopytu a ponuky. |
| --- | --- |

(144)

Pre Saremar relatívna stabilita prevádzkových nákladov v rokoch 1992 až 2000 závisí od charakteru služieb poskytovaných spoločnosťou – v podstate kabotážne spojenia medzi Sardíniou a blízkymi ostrovmi – ktoré zodpovedajú predovšetkým potrebám miestneho obyvateľstva a nie sú preto podriadené silným variáciám dopytu a ponuky.

| (145) | To isté možno povedať v prípade spoločnosti Toremar, ktorá pôsobí na miestnych spojeniach so súostrovím Toskánskych ostrovov, ktoré sú len málo ovplyvnené kolísaním dopytu a ponuky. |
| --- | --- |

(145)

To isté možno povedať v prípade spoločnosti Toremar, ktorá pôsobí na miestnych spojeniach so súostrovím Toskánskych ostrovov, ktoré sú len málo ovplyvnené kolísaním dopytu a ponuky.

| (146) | Čo sa týka spoločností Siremar a Caremar, zvýšeniu prevádzkových nákladov zodpovedá paralelné zvýšenie ziskov, ktoré pochádzajú z liniek obsluhovaných oboma spoločnosťami. Zvýšenie ziskov, výraznejšie pre Caremar, umožnilo udržať čiastku ročnej subvencie na relatívne stabilnej úrovni (pozri tabuľky uvedené v bode 43). |
| --- | --- |

(146)

Čo sa týka spoločností Siremar a Caremar, zvýšeniu prevádzkových nákladov zodpovedá paralelné zvýšenie ziskov, ktoré pochádzajú z liniek obsluhovaných oboma spoločnosťami. Zvýšenie ziskov, výraznejšie pre Caremar, umožnilo udržať čiastku ročnej subvencie na relatívne stabilnej úrovni (pozri tabuľky uvedené v bode 43).

| (147) | Čo sa týka výnosov z investovaného kapitálu, Komisia poznamenáva, že komunitárne zamerania v oblasti štátnej pomoci pre námornú dopravu (54) určujú, že čiastka subvencie poskytovaná na účely kompenzácie povinností verejnej služby berie do úvahy „rozumné ziskové rozpätie z použitého kapitálu“, ako je tomu v kontrolovanom prípade. Právna prax okrem toho pripúšťa, že spravovanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu by malo požívať výhody ekonomicky prijateľných podmienok (55) a že kompenzácia za vykonávanie povinností verejnej služby môže zahŕňať rozumné ziskové rozpätie (56). V skutkovej povahe Komisia pripomína, že výnosy z investovaného kapitálu sa pohybujú, v závislosti od rokov, medzi hodnotami 12,5 % v roku 1992 až 5,1 % v roku 2000. Rôzne prvky investovaného kapitálu boli definované presným spôsobom v zmluvách a úrokové miery výnosov boli určené s ohľadom na úrokové miery trhu takým spôsobom, aby odzrkadľovali výnosy primerané pre každý prvok. Po uvedení predchádzajúceho možno uzavrieť, že výnosy boli určené na primeranej úrovni. |
| --- | --- |

(147)

Čo sa týka výnosov z investovaného kapitálu, Komisia poznamenáva, že komunitárne zamerania v oblasti štátnej pomoci pre námornú dopravu (54) určujú, že čiastka subvencie poskytovaná na účely kompenzácie povinností verejnej služby berie do úvahy „rozumné ziskové rozpätie z použitého kapitálu“, ako je tomu v kontrolovanom prípade. Právna prax okrem toho pripúšťa, že spravovanie služby všeobecného hospodárskeho záujmu by malo požívať výhody ekonomicky prijateľných podmienok (55) a že kompenzácia za vykonávanie povinností verejnej služby môže zahŕňať rozumné ziskové rozpätie (56). V skutkovej povahe Komisia pripomína, že výnosy z investovaného kapitálu sa pohybujú, v závislosti od rokov, medzi hodnotami 12,5 % v roku 1992 až 5,1 % v roku 2000. Rôzne prvky investovaného kapitálu boli definované presným spôsobom v zmluvách a úrokové miery výnosov boli určené s ohľadom na úrokové miery trhu takým spôsobom, aby odzrkadľovali výnosy primerané pre každý prvok. Po uvedení predchádzajúceho možno uzavrieť, že výnosy boli určené na primeranej úrovni.

| (148) | Časový priebeh nákladov a ziskov regionálnych spoločností vysvetľuje paralelný vývoj čiastky kompenzácií poskytovaných v rámci zmlúv uzavretých s talianskym štátom. Vzhľadom na uvedené a s ohľadom na predchádzajúce vyjadrené úvahy Komisia usudzuje, že celková čiastka čistého schodku regionálnych spoločností zodpovedá sume, ktorú treba kompenzovať. Z toho vyplýva, že kompenzácie zaplatené uvedeným spoločnostiam, ktoré zodpovedajú čistému schodku z prevádzky zvýšené o rozumné výnosy z investovaného kapitálu, sú prísne úmerné doplnkovým nákladom pochádzajúcim z misie verejnej služby, ktorá im bola zverená. |
| --- | --- |

(148)

Časový priebeh nákladov a ziskov regionálnych spoločností vysvetľuje paralelný vývoj čiastky kompenzácií poskytovaných v rámci zmlúv uzavretých s talianskym štátom. Vzhľadom na uvedené a s ohľadom na predchádzajúce vyjadrené úvahy Komisia usudzuje, že celková čiastka čistého schodku regionálnych spoločností zodpovedá sume, ktorú treba kompenzovať. Z toho vyplýva, že kompenzácie zaplatené uvedeným spoločnostiam, ktoré zodpovedajú čistému schodku z prevádzky zvýšené o rozumné výnosy z investovaného kapitálu, sú prísne úmerné doplnkovým nákladom pochádzajúcim z misie verejnej služby, ktorá im bola zverená.

| (149) | Aby bolo možné určitú štátnu pomoc vyhlásiť za kompatibilnú so zmluvou pri uplatňovaní článku 86 ods. 2 je tiež potrebné overiť, či nemá negatívny vplyv na výmenu v miere, ktorá by bola v rozpore so záujmami Spoločenstva. Komisia poznamenáva, že článok 4 ods. 3 nariadenia (EHS) č. 3577/92 (nariadenie námorná kabotáž) autorizuje uchovávanie platnosti zmlúv o verejnej službe až do dátumu ukončenia ich platnosti, teda až do 31. decembra 2008. |
| --- | --- |

(149)

Aby bolo možné určitú štátnu pomoc vyhlásiť za kompatibilnú so zmluvou pri uplatňovaní článku 86 ods. 2 je tiež potrebné overiť, či nemá negatívny vplyv na výmenu v miere, ktorá by bola v rozpore so záujmami Spoločenstva. Komisia poznamenáva, že článok 4 ods. 3 nariadenia (EHS) č. 3577/92 (nariadenie námorná kabotáž) autorizuje uchovávanie platnosti zmlúv o verejnej službe až do dátumu ukončenia ich platnosti, teda až do 31. decembra 2008.

| (150) | Komisia okrem toho poznamenáva, že vo väčšine prípadov linky pobrežnej dopravy obsluhované regionálnymi spoločnosťami spájajú niektoré ostrovy s najbližším kontinentálnym prístavom a predstavujú jediný spôsob na zaručenie teritoriálnej kontinuity zainteresovaných ostrovných regiónov. Predmetné trhy sa utvárajú ako miestne trhy, s prísnou závislosťou na kontinentálnom prístave pre nalodenie a vylodenie. Na druhej strane krátka doba plavby a frekvencia plavieb počas dňa umožňujú často prirovnať dopravu na týchto námorných spojeniach k sieti pozemnej prímestskej dopravy. |
| --- | --- |

(150)

Komisia okrem toho poznamenáva, že vo väčšine prípadov linky pobrežnej dopravy obsluhované regionálnymi spoločnosťami spájajú niektoré ostrovy s najbližším kontinentálnym prístavom a predstavujú jediný spôsob na zaručenie teritoriálnej kontinuity zainteresovaných ostrovných regiónov. Predmetné trhy sa utvárajú ako miestne trhy, s prísnou závislosťou na kontinentálnom prístave pre nalodenie a vylodenie. Na druhej strane krátka doba plavby a frekvencia plavieb počas dňa umožňujú často prirovnať dopravu na týchto námorných spojeniach k sieti pozemnej prímestskej dopravy.

| (151) | Komisia okrem toho poznamenáva, že napriek liberalizácii trhu talianskej kabotáže od 1. januára 1999 sú regionálne spoločnosti vo väčšine prípadov na predmetných trhoch vystavené jedine konkurencii iných národných prepravcov, ktorí pôsobili na týchto trhoch ešte pred uvedeným dátumom. |
| --- | --- |

(151)

Komisia okrem toho poznamenáva, že napriek liberalizácii trhu talianskej kabotáže od 1. januára 1999 sú regionálne spoločnosti vo väčšine prípadov na predmetných trhoch vystavené jedine konkurencii iných národných prepravcov, ktorí pôsobili na týchto trhoch ešte pred uvedeným dátumom.

| (152) | S ohľadom na uvedené Komisia usudzuje, že na trhu kabotáže poskytovanie vyrovnávacích subvencií regionálnym spoločnostiam zatiaľ nepoškodilo rozvoj výmeny v miere, ktorá by bola v rozpore so záujmami Spoločenstva. Napriek tomu by v budúcnosti táto subvencia mohla mať účinok na posilnenie pozície predmetných spoločností, čo by im umožnilo eliminovať súčasnú alebo potenciálnu konkurenciu na trhu, na ktorom pôsobia. Tento účinok by sa mohol vyskytnúť kedykoľvek by uplatňovanie zmlúv prinieslo v budúcnosti na linkách, na ktorých sa sústreďuje konkurencia súkromných prepravcov zvýšenie kapacity ponúkanej regionálnymi spoločnosťami v oblasti režimu zmlúv o verejnej službe. |
| --- | --- |

(152)

S ohľadom na uvedené Komisia usudzuje, že na trhu kabotáže poskytovanie vyrovnávacích subvencií regionálnym spoločnostiam zatiaľ nepoškodilo rozvoj výmeny v miere, ktorá by bola v rozpore so záujmami Spoločenstva. Napriek tomu by v budúcnosti táto subvencia mohla mať účinok na posilnenie pozície predmetných spoločností, čo by im umožnilo eliminovať súčasnú alebo potenciálnu konkurenciu na trhu, na ktorom pôsobia. Tento účinok by sa mohol vyskytnúť kedykoľvek by uplatňovanie zmlúv prinieslo v budúcnosti na linkách, na ktorých sa sústreďuje konkurencia súkromných prepravcov zvýšenie kapacity ponúkanej regionálnymi spoločnosťami v oblasti režimu zmlúv o verejnej službe.

| (153) | V tejto súvislosti, čo sa týka kabotážnych spojení, pri ktorých sú regionálne spoločnosti vystavené konkurencii zo strany súkromných prepravcov z informácií predložených príslušnými talianskymi orgánmi, vyplýva, že v čase liberalizácie trhu kabotáže:






  — | Adriatica ovládala na spojeniach s a medzi ostrovmi súostrovia Tremitských ostrovov 44 % trhu na úseku osobnej dopravy. Na linkách na prepravu tovaru medzi kontinentom a Sicíliou predstavovala ponuka spoločnosti Adriatica približne 33 % celkovej ponuky na trase Janov/Termini Imerese (57) a 60 % na trase Ravenna/Catania. Komisia poznamenáva, že na tejto poslednej trase prevládajúca pozícia spoločnosti Adriatica nezabránila novému súkromnému prepravcovi vo vstupe na trh v roku 2001, |
| --- | --- | --- |

(153)

V tejto súvislosti, čo sa týka kabotážnych spojení, pri ktorých sú regionálne spoločnosti vystavené konkurencii zo strany súkromných prepravcov z informácií predložených príslušnými talianskymi orgánmi, vyplýva, že v čase liberalizácie trhu kabotáže:

—

Adriatica ovládala na spojeniach s a medzi ostrovmi súostrovia Tremitských ostrovov 44 % trhu na úseku osobnej dopravy. Na linkách na prepravu tovaru medzi kontinentom a Sicíliou predstavovala ponuka spoločnosti Adriatica približne 33 % celkovej ponuky na trase Janov/Termini Imerese (57) a 60 % na trase Ravenna/Catania. Komisia poznamenáva, že na tejto poslednej trase prevládajúca pozícia spoločnosti Adriatica nezabránila novému súkromnému prepravcovi vo vstupe na trh v roku 2001,

| — | Siremar ovládala približne 58 % trhu osobnej dopravy v súostroví Liparských ostrovov a 52 % rovnakého trhu (zrýchlené spojenia) v súostroví ostrovov Egadi, |
| --- | --- |

—

Siremar ovládala približne 58 % trhu osobnej dopravy v súostroví Liparských ostrovov a 52 % rovnakého trhu (zrýchlené spojenia) v súostroví ostrovov Egadi,

| — | ponuka spoločnosti Saremar predstavovala 59 % celkovej ponuky osobnej dopravy na linke La Maddalena/Palau a 53 % na linke Carloforte/Calasetta, |
| --- | --- |

—

ponuka spoločnosti Saremar predstavovala 59 % celkovej ponuky osobnej dopravy na linke La Maddalena/Palau a 53 % na linke Carloforte/Calasetta,

| — | ponuka osobnej dopravy spoločnosti Toremar predstavovala 60 % celkovej ponuky na linke Piombino/Portoferraio a 27 % na linke Ostrov Giglio/prístav Santo Stefano, |
| --- | --- |

—

ponuka osobnej dopravy spoločnosti Toremar predstavovala 60 % celkovej ponuky na linke Piombino/Portoferraio a 27 % na linke Ostrov Giglio/prístav Santo Stefano,

| — | na úseku služieb zrýchlenej prepravy Caremar prepravoval 17 % pasažierov v Neapolskom zálive a 31 % na spojeniach s ostrovmi Pontine. |
| --- | --- |

—

na úseku služieb zrýchlenej prepravy Caremar prepravoval 17 % pasažierov v Neapolskom zálive a 31 % na spojeniach s ostrovmi Pontine.

Z tých istých informácií okrem toho vyplýva, že celkové podiely trhu patriace regionálnym spoločnostiam ostali relatívne stabilné počas posledných desiatich rokov.

| (154) | Nótou z 29. októbra 2003 (zaprotokolovanou 31. októbra 2003 pod číslom A/33506) sa príslušné talianske orgány zaviazali, že v období 2005 – 2008 neposkytnú žiadnu kompenzáciu za verejnú službu spoločnosti Caremar, ktorá by vyrovnala čistý schodok z prevádzky zrýchleného spojenia Neapol/Capri. Následne bude toto zrýchlené spojenie vylúčené z ponuky služieb spoločnosti Caremar. |
| --- | --- |

(154)

Nótou z 29. októbra 2003 (zaprotokolovanou 31. októbra 2003 pod číslom A/33506) sa príslušné talianske orgány zaviazali, že v období 2005 – 2008 neposkytnú žiadnu kompenzáciu za verejnú službu spoločnosti Caremar, ktorá by vyrovnala čistý schodok z prevádzky zrýchleného spojenia Neapol/Capri. Následne bude toto zrýchlené spojenie vylúčené z ponuky služieb spoločnosti Caremar.

| (155) | V tom istom liste sa príslušné talianske orgány okrem toho zaviazali znížiť vždy na obdobie 2005/2008 celkovú ponuku služieb osobnej dopravy vykonávaných zrýchlenými jednotkami (motorovými člnmi a zdvojenými člnmi) na linke Neapol-Procida-Ischia. Podľa záväzkov prijatých príslušnými talianskymi orgánmi, zníženie kapacity bude spočívať v znížení počtu ponúkaných miest na rôznych jednotkách spoločnosti Caremar, ktoré sú pridelené na poskytovanie služieb na tejto linke, počet miest sa zníži z 1 142 260 na 633 200 v zimnom období a zo 683 200 na 520 400 v letnom období, pričom sa súčasne zachová aktuálna úroveň počtu plavieb, aby bola umožnená preprava obyvateľov ostrovov. Podľa odhadov príslušných talianskych orgánov je celkové zníženie kapacity rovné približne 45 % v zimnom období a približne 24 % v letnom období. Listom zo 17. februára 2004 (zaprotokolovaným pod číslom A/13405/04) národné orgány okrem toho upresnili, že zníženie sa týka ponuky služieb pre turistov, pre ktorých sú schopní ponúknuť porovnateľné služby súkromní prepravcovia. V tom istom liste sa príslušné talianske orgány okrem toho zaviazali vykonávať oddelené účtovníctvo pre spojenia, ktoré majú charakter verejnej služby. |
| --- | --- |

(155)

V tom istom liste sa príslušné talianske orgány okrem toho zaviazali znížiť vždy na obdobie 2005/2008 celkovú ponuku služieb osobnej dopravy vykonávaných zrýchlenými jednotkami (motorovými člnmi a zdvojenými člnmi) na linke Neapol-Procida-Ischia. Podľa záväzkov prijatých príslušnými talianskymi orgánmi, zníženie kapacity bude spočívať v znížení počtu ponúkaných miest na rôznych jednotkách spoločnosti Caremar, ktoré sú pridelené na poskytovanie služieb na tejto linke, počet miest sa zníži z 1 142 260 na 633 200 v zimnom období a zo 683 200 na 520 400 v letnom období, pričom sa súčasne zachová aktuálna úroveň počtu plavieb, aby bola umožnená preprava obyvateľov ostrovov. Podľa odhadov príslušných talianskych orgánov je celkové zníženie kapacity rovné približne 45 % v zimnom období a približne 24 % v letnom období. Listom zo 17. februára 2004 (zaprotokolovaným pod číslom A/13405/04) národné orgány okrem toho upresnili, že zníženie sa týka ponuky služieb pre turistov, pre ktorých sú schopní ponúknuť porovnateľné služby súkromní prepravcovia. V tom istom liste sa príslušné talianske orgány okrem toho zaviazali vykonávať oddelené účtovníctvo pre spojenia, ktoré majú charakter verejnej služby.

| (156) | Čo sa týka záväzku úplne zrušiť služby ponúkané spoločnosťou Caremar na zrýchlenom spojení Neapol-Capri, zníženie kapacity na spojeniach s Partenopejskými ostrovmi sa odhaduje na 65 % v zimnom období a na 49 % v letnom období. |
| --- | --- |

(156)

Čo sa týka záväzku úplne zrušiť služby ponúkané spoločnosťou Caremar na zrýchlenom spojení Neapol-Capri, zníženie kapacity na spojeniach s Partenopejskými ostrovmi sa odhaduje na 65 % v zimnom období a na 49 % v letnom období.

| (157) | Ako už bolo upresnené (body 117 – 122), na týchto dvoch spojeniach spoločnosť Caremar ponúka služby, ktoré sú vcelku porovnateľné so službami ponúkanými súkromnými talianskymi spoločnosťami, ktoré sú už dlho prítomné na trhu v Neapolskom zálive, kde pracujú bez požívania výhod kompenzácií, ktoré naopak dostáva Caremar. |
| --- | --- |

(157)

Ako už bolo upresnené (body 117 – 122), na týchto dvoch spojeniach spoločnosť Caremar ponúka služby, ktoré sú vcelku porovnateľné so službami ponúkanými súkromnými talianskymi spoločnosťami, ktoré sú už dlho prítomné na trhu v Neapolskom zálive, kde pracujú bez požívania výhod kompenzácií, ktoré naopak dostáva Caremar.

| (158) | Komisia konštatuje, že na základe prijatých záväzkov príslušné talianske orgány zabezpečia na jednej strane zavedenie transparentného systému účtovníctva a na druhej strane výrazné zníženie podielu spoločnosti Caremar na trhu kabotážnych spojení v Neapolskom zálive. Po uvedení týchto úvah a so zreteľom na skutočnosť, že záväzky súkromných prepravcov voči orgánom regiónu Campania nenadobúdajú skutočnú a vlastnú formu zmluvy o verejnej službe, ktorá so sebou prináša formálnu povinnosť zabezpečovať predmetné spojenia, Komisia usudzuje, že zo strany príslušných talianskych orgánov nie je neprimerané udržiavať minimálnu úroveň služieb na linkách, o ktoré ide, aby bola v každom prípade zabezpečená teritoriálna kontinuita zainteresovaných ostrovných regiónov. |
| --- | --- |

(158)

Komisia konštatuje, že na základe prijatých záväzkov príslušné talianske orgány zabezpečia na jednej strane zavedenie transparentného systému účtovníctva a na druhej strane výrazné zníženie podielu spoločnosti Caremar na trhu kabotážnych spojení v Neapolskom zálive. Po uvedení týchto úvah a so zreteľom na skutočnosť, že záväzky súkromných prepravcov voči orgánom regiónu Campania nenadobúdajú skutočnú a vlastnú formu zmluvy o verejnej službe, ktorá so sebou prináša formálnu povinnosť zabezpečovať predmetné spojenia, Komisia usudzuje, že zo strany príslušných talianskych orgánov nie je neprimerané udržiavať minimálnu úroveň služieb na linkách, o ktoré ide, aby bola v každom prípade zabezpečená teritoriálna kontinuita zainteresovaných ostrovných regiónov.

| (159) | Medzinárodné námorné spojenia sú úplne otvorené konkurencii; v súlade s nariadením Rady (EHS) č. 4055/86 sa pre ne uplatňuje princíp voľného poskytovania služieb. Preto kompenzácie poskytované spoločnostiam Adriatica a Saremar, slúžiace na zabezpečenie vyššie popísaných medzinárodných spojení v rámci zmlúv o verejnej službe (body 90 – 95), majú charakter, ktorý ovplyvňuje skutočnú alebo potenciálnu konkurenciu zo strany iných prepravcov z členských štátov. Následne Komisia musí overiť, či tieto kompenzácie pozmenili alebo nie, výmenu v miere, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom. |
| --- | --- |

(159)

Medzinárodné námorné spojenia sú úplne otvorené konkurencii; v súlade s nariadením Rady (EHS) č. 4055/86 sa pre ne uplatňuje princíp voľného poskytovania služieb. Preto kompenzácie poskytované spoločnostiam Adriatica a Saremar, slúžiace na zabezpečenie vyššie popísaných medzinárodných spojení v rámci zmlúv o verejnej službe (body 90 – 95), majú charakter, ktorý ovplyvňuje skutočnú alebo potenciálnu konkurenciu zo strany iných prepravcov z členských štátov. Následne Komisia musí overiť, či tieto kompenzácie pozmenili alebo nie, výmenu v miere, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom.

| (160) | Pokiaľ ide o to, na základe informácií predložených príslušnými talianskymi orgánmi, Komisia zdôrazňuje nasledujúce:






  — | počet pasažierov prepravovaných spoločnosťou Saremar na linke medzi Korzikou a Sardíniou predstavuje 4,4 % celkového počtu pasažierov prepravovaných spoločnosťou na všetkých linkách, ktoré spoločnosť obsluhuje, čo je 43 % pasažierov prepravených na tejto trase (ďalších 57 % prepravuje konkurenčný súkromný prepravca). Podiel trhu preto ostal od nadobudnutia účinnosti zmluvy prakticky nezmenený.
  Berúc do úvahy charakteristiky predmetného spojenia (pozri body 91 – 93), a najmä vyslovene miestne záujmy a nízky potenciál rozvoja Komisia usudzuje, že kompenzácie poskytované spoločnosti Saremar na poskytovanie služieb na tejto linke nepozmenili výmenu v miere, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom, |
| --- | --- | --- |

(160)

Pokiaľ ide o to, na základe informácií predložených príslušnými talianskymi orgánmi, Komisia zdôrazňuje nasledujúce:

—

počet pasažierov prepravovaných spoločnosťou Saremar na linke medzi Korzikou a Sardíniou predstavuje 4,4 % celkového počtu pasažierov prepravovaných spoločnosťou na všetkých linkách, ktoré spoločnosť obsluhuje, čo je 43 % pasažierov prepravených na tejto trase (ďalších 57 % prepravuje konkurenčný súkromný prepravca). Podiel trhu preto ostal od nadobudnutia účinnosti zmluvy prakticky nezmenený.

Berúc do úvahy charakteristiky predmetného spojenia (pozri body 91 – 93), a najmä vyslovene miestne záujmy a nízky potenciál rozvoja Komisia usudzuje, že kompenzácie poskytované spoločnosti Saremar na poskytovanie služieb na tejto linke nepozmenili výmenu v miere, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom,

| — | na úseku Brindisi/Corfu/Igumenica/Patras vykonala Adriatica v roku 1999, čo bol posledný prevádzkový rok spojenia, 140 plavieb za rok, pričom prepravila 10 % pasažierov, ktorí cestovali na tejto linke. V roku 1998 Adriatica ovládala na tomto úseku 12 % trhu zmiešanej prepravy.
  Berúc ohľad na charakteristiky predmetného spojenia (pozri bod 94), Komisia usudzuje, že kompenzácie vyplácané spoločnosti Adriatica za vykonávanie služieb na tejto linke nepozmenili výmenu v miere, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom.
  To sa nedá povedať o časovom období od januára 1992 do júla 1994, počas ktorého sa spoločnosť Adriatica spolu so svojimi konkurentmi zúčastnila na dohode, ktorá stanovila ceny uplatňované pre komerčné vozidlá. V uvedenom období sa poškodenie konkurencie, pochádzajúce z pomoci pripočítalo k poškodeniu pochádzajúcemu z dohody. So zreteľom na druh predmetných spojení dohoda o určitej kategórii cien vcelku pozmenila ponúkané služby. Po uvedení týchto úvah a napriek argumentáciám, ktoré uviedli príslušné talianske orgány okrem iného už vyvrátené vyššie (pozri bod 94 písm. a)), Komisia usudzuje, že pomoc poškodila rozvoj výmeny v miere, ktorá je v rozpore so spoločným záujmom, a aj z tohto dôvodu musí byť vyhlásená za inkompatibilnú so spoločným trhom. |
| --- | --- |

—

na úseku Brindisi/Corfu/Igumenica/Patras vykonala Adriatica v roku 1999, čo bol posledný prevádzkový rok spojenia, 140 plavieb za rok, pričom prepravila 10 % pasažierov, ktorí cestovali na tejto linke. V roku 1998 Adriatica ovládala na tomto úseku 12 % trhu zmiešanej prepravy.

Berúc ohľad na charakteristiky predmetného spojenia (pozri bod 94), Komisia usudzuje, že kompenzácie vyplácané spoločnosti Adriatica za vykonávanie služieb na tejto linke nepozmenili výmenu v miere, ktorá by bola v rozpore so spoločným záujmom.

To sa nedá povedať o časovom období od januára 1992 do júla 1994, počas ktorého sa spoločnosť Adriatica spolu so svojimi konkurentmi zúčastnila na dohode, ktorá stanovila ceny uplatňované pre komerčné vozidlá. V uvedenom období sa poškodenie konkurencie, pochádzajúce z pomoci pripočítalo k poškodeniu pochádzajúcemu z dohody. So zreteľom na druh predmetných spojení dohoda o určitej kategórii cien vcelku pozmenila ponúkané služby. Po uvedení týchto úvah a napriek argumentáciám, ktoré uviedli príslušné talianske orgány okrem iného už vyvrátené vyššie (pozri bod 94 písm. a)), Komisia usudzuje, že pomoc poškodila rozvoj výmeny v miere, ktorá je v rozpore so spoločným záujmom, a aj z tohto dôvodu musí byť vyhlásená za inkompatibilnú so spoločným trhom.

| (161) | Čo sa týka investícií predpokladaných v päťročných plánoch, Komisia vo svojom rozhodnutí ohľadom začatia konania vyjadrila niektoré pochybnosti o spôsoboch financovania investícií nevyhnutných na poskytovanie služieb podporovaných subvenciami v rámci zmlúv z roku 1991. Komisia chcela preveriť najmä to, v akej miere boli výdavky na nákup a amortizáciu plavidiel brané do úvahy pri výpočte ročnej kompenzácie. Okrem toho potreba zabezpečiť regionálnym spoločnostiam až do roku 2008 subvenciu, ktorá zahŕňa aj náklady na amortizáciu plavidiel, je okolnosťou, ktorá by podľa Komisie mohla byť postavená na úroveň nevyslovenej záruky zo strany talianskeho štátu, záruky, ktorá umožňuje verejnému prepravcovi nepreberať ekonomické riziko vzťahujúce sa na akúkoľvek investíciu. |
| --- | --- |

(161)

Čo sa týka investícií predpokladaných v päťročných plánoch, Komisia vo svojom rozhodnutí ohľadom začatia konania vyjadrila niektoré pochybnosti o spôsoboch financovania investícií nevyhnutných na poskytovanie služieb podporovaných subvenciami v rámci zmlúv z roku 1991. Komisia chcela preveriť najmä to, v akej miere boli výdavky na nákup a amortizáciu plavidiel brané do úvahy pri výpočte ročnej kompenzácie. Okrem toho potreba zabezpečiť regionálnym spoločnostiam až do roku 2008 subvenciu, ktorá zahŕňa aj náklady na amortizáciu plavidiel, je okolnosťou, ktorá by podľa Komisie mohla byť postavená na úroveň nevyslovenej záruky zo strany talianskeho štátu, záruky, ktorá umožňuje verejnému prepravcovi nepreberať ekonomické riziko vzťahujúce sa na akúkoľvek investíciu.

| (162) | V prvom rade je vhodné pripomenúť, že zmluvy ukladajú regionálnym spoločnostiam používať na subvencovaných linkách plavidlá, ktorých vek nepresahuje 20 rokov, a že musia byť spravidla ich vlastníkmi s výnimkou udelenou verejnými orgánmi. Táto povinnosť, ktorá je súčasťou povinností verejnej služby, donútila regionálne spoločnosti obnoviť v priebehu posledných rokov veľkú časť svojho loďstva z dôvodu dosiahnutého veku plavidiel používaných na linkách dohodnutých v prvom päťročnom pláne 1990 – 1994. Okrem toho druh plavidiel používaných na každej z rôznych obsluhovaných liniek uvedenými spoločnosťami je predpísaný ministerským výnosom, ktorým sa schvaľuje alebo upravuje každý päťročný plán. Nákup každej novej jednotky – ako aj postúpenie alebo vylúčenie starších jednotiek – musí byť autorizovaný ministerským výnosom, v ktorom sa okrem iného presne uvádza služba, na ktorú má byť predmetná jednotka pridelená. Investície vykonané regionálnymi spoločnosťami sa musia amortizovať prostredníctvom stratégie rozvoja poskytovaných služieb uvedenými spoločnosťami počas príslušného päťročného obdobia, pričom stratégia je určená päťročným plánom schváleným verejným orgánom. |
| --- | --- |

(162)

V prvom rade je vhodné pripomenúť, že zmluvy ukladajú regionálnym spoločnostiam používať na subvencovaných linkách plavidlá, ktorých vek nepresahuje 20 rokov, a že musia byť spravidla ich vlastníkmi s výnimkou udelenou verejnými orgánmi. Táto povinnosť, ktorá je súčasťou povinností verejnej služby, donútila regionálne spoločnosti obnoviť v priebehu posledných rokov veľkú časť svojho loďstva z dôvodu dosiahnutého veku plavidiel používaných na linkách dohodnutých v prvom päťročnom pláne 1990 – 1994. Okrem toho druh plavidiel používaných na každej z rôznych obsluhovaných liniek uvedenými spoločnosťami je predpísaný ministerským výnosom, ktorým sa schvaľuje alebo upravuje každý päťročný plán. Nákup každej novej jednotky – ako aj postúpenie alebo vylúčenie starších jednotiek – musí byť autorizovaný ministerským výnosom, v ktorom sa okrem iného presne uvádza služba, na ktorú má byť predmetná jednotka pridelená. Investície vykonané regionálnymi spoločnosťami sa musia amortizovať prostredníctvom stratégie rozvoja poskytovaných služieb uvedenými spoločnosťami počas príslušného päťročného obdobia, pričom stratégia je určená päťročným plánom schváleným verejným orgánom.

| (163) | So zreteľom na túto špecifickú disciplínu Komisia prešetrila, či počas dvoch uplynulých päťročných období (1990 – 1994 a 1995 – 1999) náklady na nákup nových jednotiek a náklady na amortizáciu jednotiek používaných regionálnymi spoločnosťami na linkách verejnej služby zodpovedali na jednej strane predpisom stanoveným talianskymi orgánmi a na druhej strane, či boli úmerným spôsobom brané do úvahy pri výpočte ročnej kompenzácie. Z informácií predložených príslušnými talianskymi orgánmi vyplýva, že uvedenie nových lodí do prevádzky bolo vždy spojené so súčasným vylúčením starších jednotiek, čo malo za následok, že vcelku nedošlo k zvýšeniu kapacity následkom obnovy loďstva regionálnych spoločností. |
| --- | --- |

(163)

So zreteľom na túto špecifickú disciplínu Komisia prešetrila, či počas dvoch uplynulých päťročných období (1990 – 1994 a 1995 – 1999) náklady na nákup nových jednotiek a náklady na amortizáciu jednotiek používaných regionálnymi spoločnosťami na linkách verejnej služby zodpovedali na jednej strane predpisom stanoveným talianskymi orgánmi a na druhej strane, či boli úmerným spôsobom brané do úvahy pri výpočte ročnej kompenzácie. Z informácií predložených príslušnými talianskymi orgánmi vyplýva, že uvedenie nových lodí do prevádzky bolo vždy spojené so súčasným vylúčením starších jednotiek, čo malo za následok, že vcelku nedošlo k zvýšeniu kapacity následkom obnovy loďstva regionálnych spoločností.

| (164) | Čo sa týka nákladov na nákup nových jednotiek, z tých istých informácií vyplýva, že nákupy boli realizované čiastočne prostredníctvom vlastných fondov každého jedného podniku a čiastočne prostredníctvom žiadosti o bankové pôžičky. Okrem iného vyplýva, že úrokové miery uplatňované finančnými ustanovizňami, ktoré sa zúčastnili na operácii, zodpovedajú úrokovej miere, ktorej výhody požívali, v rovnakom období, podniky s porovnateľnou veľkosťou a obratom, ktoré pôsobia v iných hospodárskych sektoroch (58). Okrem iného vyplýva, že regionálne spoločnosti nepožívali výhody žiadnej priamej záruky zo strany príslušných talianskych orgánov, čo sa týka úhrady uvedených pôžičiek. Komisia uznáva, že samotná existencia zmluvy uzavretej so štátom poskytla investorom istotu, že ich záväzky budú zaplatené, a regionálnym spoločnostiam možnosť modernizovať vlastné loďstvo bez prebratia ekonomických rizík, ktoré by naopak musel znášať obchodný prepravca. Táto výhoda – ktorú možno prirovnať k nevyslovenej záruke (59) a predstavuje preto štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy – sa stále vzťahuje na režim vytvorený zmluvami uzavretými na dvadsať rokov, ktoré predchádzajú nadobudnutiu účinnosti nariadenia (EHS) č. 3577/92 a zameraniam o štátnej pomoci pre námornú dopravu z roku 1997 (60), následne nahradenými usmerneniami Spoločenstva z roku 2004 (61). Koniec koncov, ako už bolo povedané, nové plavidlá, ktoré regionálne spoločnosti kúpili v rámci zmlúv o verejnej službe, boli pridelené výhradne na linky určené päťročnými plánmi. Následne táto výhoda, ktorá tvorí súčasť zmluvy o verejnej službe, môže požívať výhody výnimky podľa článku 86 ods. 2 zmluvy. |
| --- | --- |

(164)

Čo sa týka nákladov na nákup nových jednotiek, z tých istých informácií vyplýva, že nákupy boli realizované čiastočne prostredníctvom vlastných fondov každého jedného podniku a čiastočne prostredníctvom žiadosti o bankové pôžičky. Okrem iného vyplýva, že úrokové miery uplatňované finančnými ustanovizňami, ktoré sa zúčastnili na operácii, zodpovedajú úrokovej miere, ktorej výhody požívali, v rovnakom období, podniky s porovnateľnou veľkosťou a obratom, ktoré pôsobia v iných hospodárskych sektoroch (58). Okrem iného vyplýva, že regionálne spoločnosti nepožívali výhody žiadnej priamej záruky zo strany príslušných talianskych orgánov, čo sa týka úhrady uvedených pôžičiek. Komisia uznáva, že samotná existencia zmluvy uzavretej so štátom poskytla investorom istotu, že ich záväzky budú zaplatené, a regionálnym spoločnostiam možnosť modernizovať vlastné loďstvo bez prebratia ekonomických rizík, ktoré by naopak musel znášať obchodný prepravca. Táto výhoda – ktorú možno prirovnať k nevyslovenej záruke (59) a predstavuje preto štátnu pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy – sa stále vzťahuje na režim vytvorený zmluvami uzavretými na dvadsať rokov, ktoré predchádzajú nadobudnutiu účinnosti nariadenia (EHS) č. 3577/92 a zameraniam o štátnej pomoci pre námornú dopravu z roku 1997 (60), následne nahradenými usmerneniami Spoločenstva z roku 2004 (61). Koniec koncov, ako už bolo povedané, nové plavidlá, ktoré regionálne spoločnosti kúpili v rámci zmlúv o verejnej službe, boli pridelené výhradne na linky určené päťročnými plánmi. Následne táto výhoda, ktorá tvorí súčasť zmluvy o verejnej službe, môže požívať výhody výnimky podľa článku 86 ods. 2 zmluvy.

| (165) | Čo sa týka nákladov na amortizáciu plavidiel používaných regionálnymi spoločnosťami na linkách stanovených päťročnými plánmi, Komisia zdôrazňuje, že tieto predstavujú jeden z prvkov nákladov, ktoré sa v zmysle článku 5 zmluvy berú do úvahy pri výpočte ročnej subvencie. Amortizácia sa počíta lineárnym spôsobom za obdobie 20 rokov s výnimkou super rýchlych jednotiek, ktorých doba amortizácie je obmedzená na 15 rokov. Opatrením, podľa ktorého je amortizácia plavidiel používaných na zabezpečenie spojení uznaných ako spojenia všeobecného záujmu zo strany príslušných talianskych orgánov, vypočítaná podľa kritérií určených zmluvou, a vzhľadom na to, že kontrola analytických účtov týchto liniek za dve skúmané päťročnice nepreukázala prvky zvýšenej kompenzácie z tohto dôvodu, Komisia usudzuje, že mechanizmus určený zmluvou na zohľadnenie amortizácie plavidiel pri výpočte ročnej kompenzácie môže byť autorizovaný podľa článku 86 ods. 2 zmluvy. V skutočnosti podľa predpokladu, že na poskytovanie služieb uznaných ako služby všeobecného záujmu je používanie určitého druhu a kapacity lodí predurčené verejnými orgánmi, ich amortizácia môže teda spolupôsobiť pri určovaní ročnej kompenzácie, vždy však ak predmetné plavidlá kúpil podnik za normálnych trhových podmienok, s cieľom plniť zverenú mu misiu a ak sú využívané výhradne pre služby linkovej prepravy na úsekoch stanovených v zmluve. V prípade regionálnych spoločností Komisia zdôrazňuje, že všetky lode, o ktoré ide, sú pridelené výhradne pre služby na linkách uznaných ako linky všeobecného záujmu, a preto ich amortizácia môže byť úplne zohľadnená pri výpočte ročnej subvencie. Analogické úvahy platia pre investície nevyhnutné na vykonávanie služieb predurčených príslušnými talianskymi orgánmi pre päťročnicu 2000 – 2004, ktoré druhom a kapacitou zodpovedajú záväzkom na zabezpečenie úrovne týchto služieb, ktoré podpísali tie isté orgány. |
| --- | --- |

(165)

Čo sa týka nákladov na amortizáciu plavidiel používaných regionálnymi spoločnosťami na linkách stanovených päťročnými plánmi, Komisia zdôrazňuje, že tieto predstavujú jeden z prvkov nákladov, ktoré sa v zmysle článku 5 zmluvy berú do úvahy pri výpočte ročnej subvencie. Amortizácia sa počíta lineárnym spôsobom za obdobie 20 rokov s výnimkou super rýchlych jednotiek, ktorých doba amortizácie je obmedzená na 15 rokov. Opatrením, podľa ktorého je amortizácia plavidiel používaných na zabezpečenie spojení uznaných ako spojenia všeobecného záujmu zo strany príslušných talianskych orgánov, vypočítaná podľa kritérií určených zmluvou, a vzhľadom na to, že kontrola analytických účtov týchto liniek za dve skúmané päťročnice nepreukázala prvky zvýšenej kompenzácie z tohto dôvodu, Komisia usudzuje, že mechanizmus určený zmluvou na zohľadnenie amortizácie plavidiel pri výpočte ročnej kompenzácie môže byť autorizovaný podľa článku 86 ods. 2 zmluvy. V skutočnosti podľa predpokladu, že na poskytovanie služieb uznaných ako služby všeobecného záujmu je používanie určitého druhu a kapacity lodí predurčené verejnými orgánmi, ich amortizácia môže teda spolupôsobiť pri určovaní ročnej kompenzácie, vždy však ak predmetné plavidlá kúpil podnik za normálnych trhových podmienok, s cieľom plniť zverenú mu misiu a ak sú využívané výhradne pre služby linkovej prepravy na úsekoch stanovených v zmluve. V prípade regionálnych spoločností Komisia zdôrazňuje, že všetky lode, o ktoré ide, sú pridelené výhradne pre služby na linkách uznaných ako linky všeobecného záujmu, a preto ich amortizácia môže byť úplne zohľadnená pri výpočte ročnej subvencie. Analogické úvahy platia pre investície nevyhnutné na vykonávanie služieb predurčených príslušnými talianskymi orgánmi pre päťročnicu 2000 – 2004, ktoré druhom a kapacitou zodpovedajú záväzkom na zabezpečenie úrovne týchto služieb, ktoré podpísali tie isté orgány.

| (166) | Čo sa týka doplnkových investícií, vyplývajúcich z priemyselného plánu na obdobie 1999 – 2002, je vhodné pripomenúť, že aktualizácia tohto plánu bola zrušená následkom začatia konania. |
| --- | --- |

(166)

Čo sa týka doplnkových investícií, vyplývajúcich z priemyselného plánu na obdobie 1999 – 2002, je vhodné pripomenúť, že aktualizácia tohto plánu bola zrušená následkom začatia konania.

| (167) | Podľa stálej právnej praxe sa zo všeobecnej ekonómie zmluvy vyvodzuje, že procedúra podľa článku 88 nesmie nikdy dospieť k záveru, ktorý je v protiklade so špecifickými normami zmluvy. Preto Komisia nemôže vyhlásiť za kompatibilnú so spoločným trhom štátnu pomoc, ktorá je, vzhľadom na svoje určité modality, v protiklade s inými podmienkami zmluvy (62). Povinnosť Komisie rešpektovať spojitosť medzi článkami 87 a 88 a inými podmienkami zmluvy sa uplatňuje najmä vtedy, keď sa aj iné normy týkajú, ako v tomto prípade, cieľa nepoškodenia konkurenčného prostredia na spoločnom trhu. V skutočnosti prijatím rozhodnutia o kompatibilite pomoci so spoločným trhom Komisia nemôže prehliadnuť nebezpečenstvo nevýhod pre konkurenciu na spoločnom trhu pre jednotlivých ekonomických prepravcov (63). |
| --- | --- |

(167)

Podľa stálej právnej praxe sa zo všeobecnej ekonómie zmluvy vyvodzuje, že procedúra podľa článku 88 nesmie nikdy dospieť k záveru, ktorý je v protiklade so špecifickými normami zmluvy. Preto Komisia nemôže vyhlásiť za kompatibilnú so spoločným trhom štátnu pomoc, ktorá je, vzhľadom na svoje určité modality, v protiklade s inými podmienkami zmluvy (62). Povinnosť Komisie rešpektovať spojitosť medzi článkami 87 a 88 a inými podmienkami zmluvy sa uplatňuje najmä vtedy, keď sa aj iné normy týkajú, ako v tomto prípade, cieľa nepoškodenia konkurenčného prostredia na spoločnom trhu. V skutočnosti prijatím rozhodnutia o kompatibilite pomoci so spoločným trhom Komisia nemôže prehliadnuť nebezpečenstvo nevýhod pre konkurenciu na spoločnom trhu pre jednotlivých ekonomických prepravcov (63).

| (168) | Ako už bolo pripomenuté, od januára 1992 do júla 1994 sa Adriatica zúčastnila na dohode o stanovení cien uplatňovaných pre obchodné vozidlá na linke Brindisi/Corfu/Igumenica/Patras, v rozpore s článkom 81 (64), práve v období, keď požívala výhody pomoci na zabezpečenie tohto spojenia. Táto dohoda, ako už bolo povedané, znamenala poškodenie konkurencie vzhľadom na súbor poskytovaných služieb. So zreteľom na vzťah konštatovaného porušenia a prijatú pomoc, ako aj na kumulované poškodenie konkurencie vyplývajúce z týchto dvoch prvkov, a napriek argumentáciám zo strany príslušných talianskych orgánov, ktoré boli okrem toho už vyvrátené vyššie (pozri bod 94 písm. a), Komisia usudzuje, že aj z tohto dôvodu musia byť predmetné pomoc vyhlásené za nekompatibilné. |
| --- | --- |

(168)

Ako už bolo pripomenuté, od januára 1992 do júla 1994 sa Adriatica zúčastnila na dohode o stanovení cien uplatňovaných pre obchodné vozidlá na linke Brindisi/Corfu/Igumenica/Patras, v rozpore s článkom 81 (64), práve v období, keď požívala výhody pomoci na zabezpečenie tohto spojenia. Táto dohoda, ako už bolo povedané, znamenala poškodenie konkurencie vzhľadom na súbor poskytovaných služieb. So zreteľom na vzťah konštatovaného porušenia a prijatú pomoc, ako aj na kumulované poškodenie konkurencie vyplývajúce z týchto dvoch prvkov, a napriek argumentáciám zo strany príslušných talianskych orgánov, ktoré boli okrem toho už vyvrátené vyššie (pozri bod 94 písm. a), Komisia usudzuje, že aj z tohto dôvodu musia byť predmetné pomoc vyhlásené za nekompatibilné.

| (169) | Komisia poznamenáva, že aktuálne uplatňovaný systém kompenzácií má byť v platnosti až do konca roka 2008. Po uvedenom dátume bude vyplácaná čiastka kompenzácií za poskytované služby podriadená rešpektovaniu povinností vyplývajúcich z nariadenia (EHS) č. 3577/92 (65) a rešpektovaniu pravidiel práva Spoločenstva v oblasti verejných súťaží a povoľovania služieb. |
| --- | --- |

(169)

Komisia poznamenáva, že aktuálne uplatňovaný systém kompenzácií má byť v platnosti až do konca roka 2008. Po uvedenom dátume bude vyplácaná čiastka kompenzácií za poskytované služby podriadená rešpektovaniu povinností vyplývajúcich z nariadenia (EHS) č. 3577/92 (65) a rešpektovaniu pravidiel práva Spoločenstva v oblasti verejných súťaží a povoľovania služieb.

| (170) | Čo sa týka zvyšného obdobia uplatňovania aktuálneho mechanizmu Komisia považuje za nevyhnutné uložiť dve podmienky, zamerané na zabezpečenie kompatibility pomoci a uľahčenie kontrol. Na jednej strane Komisia považuje za nevyhnutné, aby v období 2004 – 2008 všetky regionálne spoločnosti viedli oddelené účtovníctvo pre činnosti verejnej služby vzťahujúce sa na každú z posudzovaných liniek. Čo sa týka spoločnosti Caremar, Komisia poznamenáva, že listom zo 17. februára 2004 (zaprotokolovaným pod číslom A/13405/04) príslušné talianske úrady prijali záväzok v danom zmysle. Na druhej strane akákoľvek trvalá, čiastočná alebo celková úprava úrovne služieb ponúkaných spoločnosťou Adriatica, Siremar, Saremar, Toremar a Caremar, ktorá by znamenala zvýšenie čiastky pomoci, sa bude musieť vopred oznámiť Komisii. |
| --- | --- |

(170)

Čo sa týka zvyšného obdobia uplatňovania aktuálneho mechanizmu Komisia považuje za nevyhnutné uložiť dve podmienky, zamerané na zabezpečenie kompatibility pomoci a uľahčenie kontrol. Na jednej strane Komisia považuje za nevyhnutné, aby v období 2004 – 2008 všetky regionálne spoločnosti viedli oddelené účtovníctvo pre činnosti verejnej služby vzťahujúce sa na každú z posudzovaných liniek. Čo sa týka spoločnosti Caremar, Komisia poznamenáva, že listom zo 17. februára 2004 (zaprotokolovaným pod číslom A/13405/04) príslušné talianske úrady prijali záväzok v danom zmysle. Na druhej strane akákoľvek trvalá, čiastočná alebo celková úprava úrovne služieb ponúkaných spoločnosťou Adriatica, Siremar, Saremar, Toremar a Caremar, ktorá by znamenala zvýšenie čiastky pomoci, sa bude musieť vopred oznámiť Komisii.

VI.   ZÁVERY

| (171) | Na základe predchádzajúcich úsudkov Komisia konštatuje, že nepretrvávajú pochybnosti ohľadom kompatibility pomoci vyplácanej regionálnym spoločnostiam od januára 1992 v rámci zmlúv z roku 1991, s výnimkou pomoci poskytnutej spoločnosti Adriatica v období január 1992 – júl 1994 pre spojenie Brindisi/Corfu/Igumenica/Patras, ktoré nie sú kompatibilné so spoločným trhom z troch dôvodov, pričom každý z nich je sám osobe postačujúci na odôvodnenie uvedeného uzáveru: po prvé, neuspokojujú skutočnú potrebu na verejnú službu; po druhé, poškodzujú rozvoj výmeny v miere, ktorá je v rozpore so spoločným záujmom; po tretie, sú úzko spojené s dohodou zakázanou článkom 81 Zmluvy o založení ES. Podľa ustálenej praxe a v zmysle článku 14 nariadenia (ES) č. 659/99 musí byť táto pomoc vrátená s výnimkou, že by to bolo v rozpore s určitým všeobecným princípom práva Spoločenstva. V skutkovej povahe Komisia usudzuje, že neexistuje princíp, ktorý by bránil vráteniu pomoci a naviac, že spoločnosť Adriatica by logicky nemala predpokladať, že by mohla požívať výhody predmetnej pomoci práve v období, keď bola účastníkom dohody so svojimi konkurentmi. Prípadné ťažkosti vyplývajúce z vrátenia pomoci nepripúšťajú žiadny charakter výnimočnosti. Preto musí Taliansko prijať všetky potrebné opatrenia, nevyhnutné na opätovné získanie pomoci od užívateľa. |
| --- | --- |

(171)

Na základe predchádzajúcich úsudkov Komisia konštatuje, že nepretrvávajú pochybnosti ohľadom kompatibility pomoci vyplácanej regionálnym spoločnostiam od januára 1992 v rámci zmlúv z roku 1991, s výnimkou pomoci poskytnutej spoločnosti Adriatica v období január 1992 – júl 1994 pre spojenie Brindisi/Corfu/Igumenica/Patras, ktoré nie sú kompatibilné so spoločným trhom z troch dôvodov, pričom každý z nich je sám osobe postačujúci na odôvodnenie uvedeného uzáveru: po prvé, neuspokojujú skutočnú potrebu na verejnú službu; po druhé, poškodzujú rozvoj výmeny v miere, ktorá je v rozpore so spoločným záujmom; po tretie, sú úzko spojené s dohodou zakázanou článkom 81 Zmluvy o založení ES. Podľa ustálenej praxe a v zmysle článku 14 nariadenia (ES) č. 659/99 musí byť táto pomoc vrátená s výnimkou, že by to bolo v rozpore s určitým všeobecným princípom práva Spoločenstva. V skutkovej povahe Komisia usudzuje, že neexistuje princíp, ktorý by bránil vráteniu pomoci a naviac, že spoločnosť Adriatica by logicky nemala predpokladať, že by mohla požívať výhody predmetnej pomoci práve v období, keď bola účastníkom dohody so svojimi konkurentmi. Prípadné ťažkosti vyplývajúce z vrátenia pomoci nepripúšťajú žiadny charakter výnimočnosti. Preto musí Taliansko prijať všetky potrebné opatrenia, nevyhnutné na opätovné získanie pomoci od užívateľa.

| (172) | Toto rozhodnutie sa vzťahuje výhradne na aspekty štátnej pomoci a necháva neprerokované uplatňovanie ostatných nariadení zmluvy, najmä v oblasti práv verejnej súťaže a koncesií na vykonávanie služieb, |
| --- | --- |

(172)

Toto rozhodnutie sa vzťahuje výhradne na aspekty štátnej pomoci a necháva neprerokované uplatňovanie ostatných nariadení zmluvy, najmä v oblasti práv verejnej súťaže a koncesií na vykonávanie služieb,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

1.   Okrem ustanovenia odseku 2, pomoc poskytovaná Talianskom spoločnosti Adriatica od 1. januára 1992 na účely kompenzácií za vykonávanie verejnej služby je kompatibilná so spoločným trhom v súlade s článkom 86 ods. 2 zmluvy.

2.   So spoločným trhom je nekompatibilná pomoc poskytovaná spoločnosti Adriatica v období január 1992 – júl 1994 vo vzťahu so spojením Brindisi/Corfu/Igumenica/Patras.

3.   Taliansko prijme všetky nevyhnutné opatrenia na opätovné získanie pomoci od spoločnosti Adriatica, ktorá jej podľa odseku 2 bola nezákonne vyplatená.

Vrátenie bude vykonané bez zdržiavania, podľa postupov určených národnými smernicami s podmienkou, že umožňujú okamžité a účinné vykonanie tohto rozhodnutia.

Pomoc, ktorú treba získať späť sa počíta vrátane úrokov, ktoré plynú od dátumu, keď bola pomoc k dispozícii pre užívateľa až do dátumu vrátenia. Úroky sa počítajú na základe úrokovej miery v príslušnom období, pričom sa používa výpočet pre ekvivalentnú subvenciu v oblasti pomoci s regionálnym cieľom a na zloženom základe podľa podmienok vyplývajúcich z oznámenia Komisie o úrokovej miere, ktorá sa má aplikovať v prípade vrátenia nezákonne poskytovanej pomoci.

4.   Od 1. januára 2004 musí byť pre všetky činnosti verejnej služby, ktorými Taliansko poverilo spoločnosť Adriatica, vedené oddelené účtovníctvo pre každú zo zainteresovaných liniek.

Článok 2

1.   Pomoc vyplatená Talianskom od 1. januára 1992 na účely kompenzácií za vykonávanie verejnej služby spoločnostiam Siremar, Saremar a Toremar je kompatibilná so spoločným trhom v súlade s článkom 86 ods. 2 zmluvy.

2.   Od 1. januára 2004 musí byť pre všetky činnosti verejnej služby, ktorými Taliansko poverilo spoločnosti Siremar, Saremar a Toremar, vedené oddelené účtovníctvom pre každú zo zainteresovaných liniek.

Článok 3

1.   Pomoc poskytovaná Talianskom spoločnosti Caremar od 1. januára 1992 na účely kompenzácií za vykonávanie verejnej služby je kompatibilná so spoločným trhom v súlade s článkom 86 ods. 2 zmluvy.

2.   Do 1. septembra 2004 a nie neskôr sa Taliansko zaväzuje:

| a) | zrušiť pomoc vyplácanú spoločnosti Caremar za vykonávanie pravidelných služieb zrýchlenej osobnej dopravy na linke Neapol-Capri; |
| --- | --- |

a)

zrušiť pomoc vyplácanú spoločnosti Caremar za vykonávanie pravidelných služieb zrýchlenej osobnej dopravy na linke Neapol-Capri;

| b) | nechať znížiť, čo sa týka ponuky miest, kapacitu pravidelných služieb zrýchlenej osobnej dopravy na linke Neapol-Procida-Ischia z 1 142 260 na 633 200 miest počas zimného obdobia a zo 683 200 na 520 400 miest počas letného obdobia; |
| --- | --- |

b)

nechať znížiť, čo sa týka ponuky miest, kapacitu pravidelných služieb zrýchlenej osobnej dopravy na linke Neapol-Procida-Ischia z 1 142 260 na 633 200 miest počas zimného obdobia a zo 683 200 na 520 400 miest počas letného obdobia;

| c) | obmedziť pomoc poskytovanú spoločnosti Caremar za vykonávanie pravidelných služieb zrýchlenej osobnej dopravy na linke Neapol-Procida-Ischia na pokrytie čistých schodkov z prevádzky služieb; |
| --- | --- |

c)

obmedziť pomoc poskytovanú spoločnosti Caremar za vykonávanie pravidelných služieb zrýchlenej osobnej dopravy na linke Neapol-Procida-Ischia na pokrytie čistých schodkov z prevádzky služieb;

| d) | nechať účtovať oddelene, pre každú zo zainteresovaných liniek, všetky činnosti verejnej služby, ktoré Taliansko určilo vykonávať spoločnosti Caremar. |
| --- | --- |

d)

nechať účtovať oddelene, pre každú zo zainteresovaných liniek, všetky činnosti verejnej služby, ktoré Taliansko určilo vykonávať spoločnosti Caremar.

Článok 4

Záväzky ohľadom zníženia kapacity podľa článku 3 sú prijaté medziministerským výnosom, ktorý primerane upravuje Päťročný plán regionálnych spoločností na obdobie 2005 – 2008.

Článok 5

Komisii sa predbežne oznamuje akákoľvek trvalá, čiastočná alebo celková zmena úrovne služieb ponúkaných spoločnosťami Adriatica, Siremar, Saremar, Toremar a Caremar, ktorá by spôsobila zvýšenie pomoci.

Článok 6

Do dvoch mesiacov od oznámenia tohto rozhodnutia Taliansko oznámi Komisii opatrenia, ktoré prijalo, aby sa mu prispôsobilo.

Článok 7

Adresátom tohto rozhodnutia je Talianska republika.

V Bruseli 16. marca 2004

Za Komisiu

Loyola DE PALACIO

podpredsedníčka

---

(1)  Ú. v. ES C 306, 23.10.1999, s. 2.

1

(2)  Pozri poznámku pod čiarou 1.

2

(3)  Prípad C-400/99, neukončený v uvedenej veci. Rozsudkom z 9. októbra 2001 (Zb. súd. rozh. ESD, s. I-7303) Dvor zamietol námietku Komisie, ktorou chcela dať vyhlásiť žiadosť Talianska za neprijateľnú.

3

(4)  Neukončený prípad T-246/99.

4

(5)  Ú. v. ES L 318, 4.12.2001, s. 9.

5

(6)  Služby presunuté zo spoločnosti Tirrenia di Navigazione na spoločnosť Adriatica od 1. februára 2001.

6

(7)  Porovnaj s poznámkou pod čiarou 2.

7

(8)  Z 596 943 pasažierov prepravených spoločnosťou Adriatica počas roka 2000 cestovalo 397 146 na linkách na strednom a dolnom Jadrane – z nich 334 639 medzi Talianskom a Albánskom – a 161 024 na spojeniach so súostrovím Tremitských ostrovov.

8

(9)  Zo 779 223 bežných kubických metrov prepraveného tovaru spoločnosťou Adriatica počas roka 2000 bolo 306 124 prepravených na linkách stredného a dolného Jadranu – z toho 235 542 medzi Talianskom a Albánskom – a 473 099 na linkách na Sicíliu.

9

(10)  Porovnateľná s linkou Janov/Palermo, ktorú obsluhuje konkurencia, pretože prístavy Palermo a Termini Imerese, vzdialené od seba niekoľko kilometrov, sa môžu považovať za vzájomne nahraditeľné.

10

(11)  Na 4 pravidelných linkách, ktoré spoločnosť obsluhuje, sa zaznamenáva v priemere jeden odchod za hodinu v časovom intervale od 6. do 22. hodiny.

11

(12)  Na každom zabezpečovanom úseku sa zaznamenáva v priemere jeden odchod za hodinu v časovom intervale od 6. do 22. hodiny zo všetkých prístavov.

12

(13)  Údaje odvodené zo štúdie, ktorú vykonala spoločnosť Price Waterhouse Coopers, Hodnotenie kritérií na predurčenie ekonomického riadiaceho účtovania pre linku a sezónnosť, vzťahujúce sa na prevádzkové roky 1992 – 1999, doplnené talianskymi orgánmi o roky 2000 a 2001. Štúdia rekonštruuje analytické účtovanie spoločností združenia Gruppo Tirrenia, pričom hodnotí prevádzkové náklady a zisky pre každú z liniek.

13

Hodnotenie kritérií na predurčenie ekonomického riadiaceho účtovania pre linku a sezónnosť, vzťahujúce sa na prevádzkové roky 1992 – 1999

(14)  V roku 1992 Saremar vykonal celkove 18 000 plavieb na 4 linkách obsluhovaných spoločnosťou. V roku 2000 bol počet plavieb okolo 20 000.

14

(15)  V roku 2000 bolo uskutočnených 9 097 plavieb na celej sieti liniek spoločnosti oproti 8 300 v roku 1992.

15

(16)  V roku 2000 celkový počet plavieb, ktoré vykonala spoločnosť Siremar na všetkých linkách, dosiahol 11 910; v roku 1992 bol ich počet 11 919.

16

(17)  V roku 2000 bolo vykonaných 11 900 plavieb na 18 pravidelných linkách (11 700 v roku 1992).

17

(18)  Počas roka 2000 bolo vykonaných 12 872 plavieb na 12 obsluhovaných linkách (15 650 v 1992).

18

(19)  Pozri poznámku pod čiarou 4.

19

(20)  Ú. v. ES L 364, 12.12.1992, s. 7.

20

(21)  Pozri poznámku pod čiarou 3.

21

(22)  Prípad C-280/00, ešte neuverejnený.

22

(23)  Rozsudok v prípade C-205/99, Analir e.a., (Zb. súd. rozh. ESD, s. I-1271).

23

Analir e.a.

(24)  Ú. v. ES L 378, 31.12.1986, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (EHS) č. 3573/90 (Ú. v. ES L 353, 17.12.1990, s. 16).

24

(25)  Rozsudok Altmark Trans, body 77-82, pozri poznámku pod čiarou 22.

25

Altmark Trans

(26)  V tomto zmysle pozri rozsudky Súdneho dvora v prípade 102/87, Francúzsko vs. Komisia (1988) Zb. súd. rozh. ESD, s. 4067, bod 19; v prípade C-305/89, Taliansko vs. Komisia (1991), Zb. súd. rozh. ESD, s. I-1603, bod 26, a v spojených prípadoch C-278/92, C-279/92 a C-280/92, Španielsko vs. Komisia (1994), Zb. súd. rozh. ESD, s. I-4103, bod 40; Altmark Trans, cit., bod 78.

26

Francúzsko vs. Komisia

Taliansko vs. Komisia

Španielsko vs. Komisia

Altmark Trans

(27)  Rozsudky v spojených prípadoch T-116/01 a T-118/01, P&O European Ferries, bod 118; prípad C-301/87 Francúzsko vs. Komisia (1990) Zb. súd. rozh. ESD, s. I-307, bod 33, a v prípade T-55/99 CETM/Komisia (2000) Zb. súd. rozh. ESD, s. II-3207, bod 103.

27

P&O European Ferries

Francúzsko vs. Komisia

CETM/Komisia

(28)  Pozri poznámku pod čiarou 20.

28

(29)  Rozhodnutie Komisie 2000/394/ES z 25. novembra 1999 ohľadom opatrení pomoci v prospech podnikov na území Benátok a Chioggia vyplývajúcich zo zákonov č. 30/1997 a č. 206/1995 o úľavách na sociálnych platbách (Ú. v. ES L 150, 23.6.2000, s. 50).

29

(30)  Rozhodnutie Altmark Trans, bod 94, pozri poznámku pod čiarou 22.

30

Altmark Trans

(31)  Ú. v. ES C 239, 25.9.1990, s. 10.

31

(32)  Rozhodnutie z 11. decembra 1973, prípad 120/73, Lorenz [1993], Zb. súd. rozh. ESD, s. 1471.

32

Lorenz

(33)  Výnos Súdneho dvora z 24. júla 2003, prípad C-297/01, Sicilcassa (ešte neuverejnené v Zb. súd. rozh. ESD).

33

Sicilcassa

(34)  Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené Aktom o pristúpení z roku 2003.

34

(35)  Pozri bod 2, poslednú vetu Zameraní v oblasti štátnej pomoci s regionálnym určením (Ú. v. ES C 74, 10.3.1998, s. 9).

35

(36)  Bod 4.15 Zameraní, pozri poznámku pod čiarou 35.

36

(37)  Rozsudok Súdu prvého stupňa v prípade T-106/95, Fédération française des sociétés d'assurances (FFSA a iní) vs. Komisia (1997) Zb. súd. rozh. ESD, s. II-229, bod 173 odôvodnenia.

37

Fédération française des sociétés d'assurances (FFSA a iní) vs. Komisia

(38)  Pozri aj rozsudok Súdneho dvora v prípade C-179/90, Konvenčný tovar Janovský prístav (1991) Zb. súd. rozh. ESD, s. I-5889, bod 26.

38

Konvenčný tovar Janovský prístav

(39)  Oznámenie Komisie C(2004) 43 – Usmernenia Spoločenstva v oblasti štátnej pomoci pre námornú dopravu (Ú. v. EÚ C 13, 17.1.2004, s. 3) a pre predchádzajúce obdobie, usmernenia z roku 1997 (Ú. v. C 205, 5.7.1997, s. 5), ako aj, keďže sú uplatniteľné, z roku 1989 [SEC (89) 921 def. z 3. augusta 1989].

39

(40)  Rozsudok Analir e.a., pozri poznámku pod čiarou 23.

40

Analir e.a.

(41)  Nariadenie Rady (EHS) č. 4055/86 z 22. decembra 1986, Ú. v. ES L 378, 31.12.1986, s. 1.

41

(42)  Pozri poznámku pod čiarou 39.

42

(43)  Napríklad v roku 2001 jedna z dvoch lodí tohto prepravcu bola odvolaná z tohto úseku trhu a premiestnená na spojenia prinášajúce vyššie zisky.

43

(44)  Rozhodnutie Komisie 1999/271/ES z 9. decembra 1998 ohľadom procedúry v zmysle článku 85 Zmluvy o založení ES (IV/34466 – Grécke trajekty) (Ú. v. ES L 109, 27.4.1999, s. 24), potvrdené, čo sa týka prešetrenia a kvalifikácie skutočností, rozsudkom Súdu prvého stupňa z 11. decembra 2003, prípad T-61/99, Adriatica di Navigazione vs. Komisia (ešte neuverejnené).

44

Adriatica di Navigazione vs. Komisia

(45)  Rozsudok v prípade C-225/91, Matra vs. Komisia (1993) Zb. súd. rozh. ESD, s. I-3203, body 41 – 43.

45

Matra vs. Komisia

(46)  V roku 1991: 20 096 pasažierov a 24 205 kubických metrov prepraveného tovaru; v roku 2000: 334 639 pasažierov a 235 542 kubických metrov tovaru.

46

(47)  V roku 1994: 9 866 pasažierov a 7 494 kubických metrov prepraveného tovaru; v roku 2000: 48 281 pasažierov a 43 563 kubických metrov tovaru.

47

(48)  Rozsudok Analir e.a., pozri poznámku pod čiarou 23.

48

Analir e.a.

(49)  Obchodné tajomstvo

49

(50)  Rozhodnutie 2001/851/ES, pozri poznámku pod čiarou 5.

50

(51)  Údaje zo štúdie Price Waterhouse a Coopers, pozri poznámku pod čiarou 13.

51

(52)  Oficiálny index štatistického ústavu ISTAT.

52

(53)  V roku 1998, spojenia s Gréckom zaregistrovali čistý nahromadený schodok 12 216 miliárd lír.

53

(54)  Ú. v. ES C 205, 5.7.1997, s. 5.

54

(55)  Rozsudok Súdneho dvora v prípade C-320/91, Corbeau (1993) Zb. súd. rozh. ESD, s. I-2533.

55

Corbeau

(56)  Poznatky o štátnej pomoci, pozri rozsudok Altmark Trans, poznámka pod čiarou 22.

56

Altmark Trans

(57)  Porovnateľná s linkou Janov/Palermo, ktorú obsluhuje konkurenčný súkromný prepravca.

57

(58)  Napríklad nedávny nákup dvoch zrýchlených jednotiek v roku 1999 bol financovaný bankou Banco di Napoli prostredníctvom pôžičky 160 miliárd ITL s premenlivou úrokovou sadzbou, ktorá sa rovná sadzbe Euribor na 6 mesiacov, zvýšenou o 0,40 %, s možnosťou vrátenia počas desiatich rokov. Z informácií predložených príslušnými talianskymi orgánmi vyplýva, že tá istá finančná ustanovizeň potvrdila v tom istom období otvorenie úveru rôznym veľkým podnikom za prakticky identických podmienok.

58

(59)  Pozri oznámenie Komisie o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o založení ES o štátnej pomoci prostredníctvom záruky (Ú. v. ES C 71, 11.3.2000, s. 14 ).

59

(60)  Pozri poznámku pod čiarou 39.

60

(61)  Pozri poznámku pod čiarou 39.

61

(62)  Pozri rozsudky Súdneho dvora v prípade C-73/79 Komisia vs. Taliansko (1980) Zb. súd. rozh. ESD, s. I-1533, bod 11; v prípade C-225/91 Matra SA vs. Komisia (1993) Zb. súd. rozh. ESD, s. I-3203, bod 41; v prípade C-156/98 Nemecko vs. Komisia (2000) Zb. súd. rozh. ESD, s. I-6857, bod 78.

62

Komisia vs. Taliansko

Matra SA vs. Komisia

Nemecko vs. Komisia

(63)  Rozsudok Matra, pozri poznámku pod čiarou 61, body 42 a 43.

63

Matra

(64)  Rozsudok Komisie 1999/271/ES z 9. decembra 1999 ohľadom procedúry v zmysle článku 85 Zmluvy o založení ES (IV/34466 – Grécke trajekty) (Ú. v. ES L 109, 27.4.1999, s. 24), potvrdené v tomto bode rozsudkom Súdu prvého stupňa z 11. decembra 2003 v prípade Adriatica di Navigazione vs. Komisia, proces T-61/99 (ešte neuverejnené).

64

Adriatica di Navigazione vs. Komisia

(65)  Podľa interpretácií predložených Komisiou v oznámení C(2004)43 def. – Usmernenia Spoločenstva v oblasti štátnej pomoci pre námornú dopravu, pozri poznámku pod čiarou 39.

65

---

| 26.2.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 53/66 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 53/66

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 8. septembra 2004

o štátnej pomoci, ktorú má Belgicko v úmysle poskytnúť podniku Stora Enso Langerbrugge

(oznámené pod číslom dokumentu K(2004) 3351)

(Iba texty v holandskom a francúzskom jazyku sú autentické)

(Text s významom pre EHP)

(2005/164/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 88 ods. 2 prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní záujemcov, aby prezentovali svoje pripomienky v súlade s uvedenými článkami (1), a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

1.   POSTUP

| (1) | V súlade s článkom 88 ods. 3 Zmluvy a s bodom 76 komunitárneho rámca o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia (2) (ďalej len rámec pomoci ŽP) oznámilo Belgicko listom zo 4. apríla 2003 pomoc v prospech N. V. Stora Enso Langerbrugge (ďalej len SEL). Prípad bol zaznamenaný pod číslom N 167/03. Komisia požadovala od Belgicka doplňujúce informácie listami z 20. mája 2003, 17. júla 2003 a 20. októbra 2003. Belgicko poskytlo doplňujúce informácie v listoch z 19. júna 2003 a 15. septembra 2003. Stretnutia zástupcov Komisie, belgických úradov a SEL sa konali 9. júla a 8. októbra 2003. |
| --- | --- |

(1)

V súlade s článkom 88 ods. 3 Zmluvy a s bodom 76 komunitárneho rámca o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia (2) (ďalej len rámec pomoci ŽP) oznámilo Belgicko listom zo 4. apríla 2003 pomoc v prospech N. V. Stora Enso Langerbrugge (ďalej len SEL). Prípad bol zaznamenaný pod číslom N 167/03. Komisia požadovala od Belgicka doplňujúce informácie listami z 20. mája 2003, 17. júla 2003 a 20. októbra 2003. Belgicko poskytlo doplňujúce informácie v listoch z 19. júna 2003 a 15. septembra 2003. Stretnutia zástupcov Komisie, belgických úradov a SEL sa konali 9. júla a 8. októbra 2003.

| (2) | Komisia listom z 27. novembra 2003 oznámila Belgicku svoje rozhodnutie začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy ohľadne oznámenej pomoci. Rozhodnutie Komisie začať konanie bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie21. januára 2004 (3). Komisia dostala pripomienky od dvoch zúčastnených strán vrátane SEL. Listom z 1. októbra 2003 ich odoslala Belgicku. Tento list obsahoval tiež ďalšie otázky Komisie. |
| --- | --- |

(2)

Komisia listom z 27. novembra 2003 oznámila Belgicku svoje rozhodnutie začať konanie podľa článku 88 ods. 2 Zmluvy ohľadne oznámenej pomoci. Rozhodnutie Komisie začať konanie bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie21. januára 2004 (3). Komisia dostala pripomienky od dvoch zúčastnených strán vrátane SEL. Listom z 1. októbra 2003 ich odoslala Belgicku. Tento list obsahoval tiež ďalšie otázky Komisie.

| (3) | V liste z 18. decembra 2003 Belgicko žiadalo, aby určité údaje, ktoré sa nachádzajú v rozhodnutí, boli považované za dôverné. Zároveň dodalo pripomienky k zneniu rozhodnutia. Po tom, ako listom z 19. decembra 2003 požiadalo o odklad, ktorý mu bol udelený listom z 12. januára 2004, Belgicko pripomienkovalo rozhodnutie Komisie listom z 29. januára 2004. Komisia položila doplňujúce otázky listami z 5. februára a 5. apríla 2004. Belgicko na tieto otázky odpovedalo a vyjadrilo sa k pripomienkam od tretích strán v listoch z 8. marca 2004, 2. apríla 2004, 10. júna 2004 a 4. augusta 2004. Stretnutia sa konali 28. apríla 2004 a 18. mája 2004 a zástupca Komisie navštívil podnik 7. júla 2004. |
| --- | --- |

(3)

V liste z 18. decembra 2003 Belgicko žiadalo, aby určité údaje, ktoré sa nachádzajú v rozhodnutí, boli považované za dôverné. Zároveň dodalo pripomienky k zneniu rozhodnutia. Po tom, ako listom z 19. decembra 2003 požiadalo o odklad, ktorý mu bol udelený listom z 12. januára 2004, Belgicko pripomienkovalo rozhodnutie Komisie listom z 29. januára 2004. Komisia položila doplňujúce otázky listami z 5. februára a 5. apríla 2004. Belgicko na tieto otázky odpovedalo a vyjadrilo sa k pripomienkam od tretích strán v listoch z 8. marca 2004, 2. apríla 2004, 10. júna 2004 a 4. augusta 2004. Stretnutia sa konali 28. apríla 2004 a 18. mája 2004 a zástupca Komisie navštívil podnik 7. júla 2004.

2.   PODROBNÝ OPIS POMOCI

2.1.   Príjemca

| (4) | Príjemca je N. V. Stora Enso Langerbrugge, pobočka spoločnosti Stora Enso Oyj, významného výrobcu časopisového a novinového papiera, jemných papierov, baliacich kartónov a produktov z dreva. V roku 2001 dosiahla obrat 13,5 miliárd a jej výrobná kapacita bola približne 15 miliónov ton papiera a kartónu. Spoločnosť zamestnáva približne 43 000 osôb. Pomoc je určená podniku v Langerbrugge pri meste Gent. V roku 2000 dosiahla spoločnosť v Belgicku obrat 55 miliónov (4). |
| --- | --- |

(4)

Príjemca je N. V. Stora Enso Langerbrugge, pobočka spoločnosti Stora Enso Oyj, významného výrobcu časopisového a novinového papiera, jemných papierov, baliacich kartónov a produktov z dreva. V roku 2001 dosiahla obrat 13,5 miliárd a jej výrobná kapacita bola približne 15 miliónov ton papiera a kartónu. Spoločnosť zamestnáva približne 43 000 osôb. Pomoc je určená podniku v Langerbrugge pri meste Gent. V roku 2000 dosiahla spoločnosť v Belgicku obrat 55 miliónov (4).

2.2.   Projekt

| (5) | Projekt pozostáva z piatich častí:






  a) | nový stroj na papier (PM4) a jednotka na odstraňovanie tlačiarenskej farby (DIP2) na výrobu novinového papiera zo 100 % recyklovaných vláken (novinový papier 100 % RV); |
| --- | --- | --- |

(5)

Projekt pozostáva z piatich častí:

a)

nový stroj na papier (PM4) a jednotka na odstraňovanie tlačiarenskej farby (DIP2) na výrobu novinového papiera zo 100 % recyklovaných vláken (novinový papier 100 % RV);

| b) | úprava stroja na papier (PM3), ktorý predtým produkoval novinový papier z 80 % recyklovaných vláken a teraz má produkovať časopisový papier z 80 % recyklovaných vláken (časopisový papier 80 % RV); |
| --- | --- |

b)

úprava stroja na papier (PM3), ktorý predtým produkoval novinový papier z 80 % recyklovaných vláken a teraz má produkovať časopisový papier z 80 % recyklovaných vláken (časopisový papier 80 % RV);

| c) | zariadenie na spaľovanie kalu s kombinovanou produkciou tepla a elektriny (zariadenie na spaľovanie kalu KPTE); |
| --- | --- |

c)

zariadenie na spaľovanie kalu s kombinovanou produkciou tepla a elektriny (zariadenie na spaľovanie kalu KPTE);

| d) | zariadenia na úpravu vody; |
| --- | --- |

d)

zariadenia na úpravu vody;

| e) | železničná infraštruktúra na pripojenie závodu k verejnej železničnej sieti a doplňujúce investície na skladovanie papierového odpadu. |
| --- | --- |

e)

železničná infraštruktúra na pripojenie závodu k verejnej železničnej sieti a doplňujúce investície na skladovanie papierového odpadu.

| (6) | V súčasnosti boli investície z väčšej časti zrealizované. Projekt umožnil zvýšiť počet zamestnancov o 40 a zabezpečuje zachovanie 410 pracovných miest. Nepriamo zamestnáva približne 1 350 osôb. V snahe zvýšiť celkovú kapacitu tak, aby nebola väčšia ako rast trhu, starý stroj na papier v závode Langerbrugge (PM2 s kapacitou 120 000 ton za rok) bol zatvorený a výroba v niektorých závodoch vo Fínsku a vo Švédsku bola reorganizovaná. |
| --- | --- |

(6)

V súčasnosti boli investície z väčšej časti zrealizované. Projekt umožnil zvýšiť počet zamestnancov o 40 a zabezpečuje zachovanie 410 pracovných miest. Nepriamo zamestnáva približne 1 350 osôb. V snahe zvýšiť celkovú kapacitu tak, aby nebola väčšia ako rast trhu, starý stroj na papier v závode Langerbrugge (PM2 s kapacitou 120 000 ton za rok) bol zatvorený a výroba v niektorých závodoch vo Fínsku a vo Švédsku bola reorganizovaná.

2.3.   Stroj na papier 4 a jednotka na odstraňovanie tlačiarenskej farby 2: výroba novinového papiera 100 % RV

| (7) | Ročná kapacita PM4 je 400 000 ton. Celkové investičné náklady na projekt PM4 sú 259 622 000 EUR. Keďže priemerný obsah recyklovaných vláken v novinovom papieri v Európe v čase žiadosti o pomoc bol iba 49,8 %, Belgicko sa domnievalo, že 50,2 % z investičných nákladov na tento projekt môže byť považovaných za dodatočné náklady. Projekt DIP2 predstavuje investíciu v celkovej hodnote 90 111 000 EUR, ktorá by bola v plnej výške oprávnená. Ak zoberieme do úvahy úspory dosiahnuté počas prvých piatich rokov, oprávnené náklady by dosiahli sumu 127 388 000 EUR. |
| --- | --- |

(7)

Ročná kapacita PM4 je 400 000 ton. Celkové investičné náklady na projekt PM4 sú 259 622 000 EUR. Keďže priemerný obsah recyklovaných vláken v novinovom papieri v Európe v čase žiadosti o pomoc bol iba 49,8 %, Belgicko sa domnievalo, že 50,2 % z investičných nákladov na tento projekt môže byť považovaných za dodatočné náklady. Projekt DIP2 predstavuje investíciu v celkovej hodnote 90 111 000 EUR, ktorá by bola v plnej výške oprávnená. Ak zoberieme do úvahy úspory dosiahnuté počas prvých piatich rokov, oprávnené náklady by dosiahli sumu 127 388 000 EUR.

| (8) | Belgicko tiež vysvetlilo, že viaceré časti investícií do PM4 a DIP2 by išli nad rámec noriem, ktoré sa vzťahujú na SEL. Ide predovšetkým o systém recirkulácie chladiacej vody, maximálne uzatvorenie okruhu bielej vody, systémy na opätovné využitie tepla, špeciálne lisy určené na získanie suchšieho pásu papiera za sekciou lisov, pokročilú technológiu na uchytenie papiera v sušiarni, inovatívne techniky na rolovanie a manipuláciu s hotovým papierom a o dodatočné čistiace zariadenia. Podľa Belgicka by tieto investície predstavovali oprávnené dodatočné náklady na ochranu životného prostredia vo výške prinajmenšom 19 106 000 EUR. |
| --- | --- |

(8)

Belgicko tiež vysvetlilo, že viaceré časti investícií do PM4 a DIP2 by išli nad rámec noriem, ktoré sa vzťahujú na SEL. Ide predovšetkým o systém recirkulácie chladiacej vody, maximálne uzatvorenie okruhu bielej vody, systémy na opätovné využitie tepla, špeciálne lisy určené na získanie suchšieho pásu papiera za sekciou lisov, pokročilú technológiu na uchytenie papiera v sušiarni, inovatívne techniky na rolovanie a manipuláciu s hotovým papierom a o dodatočné čistiace zariadenia. Podľa Belgicka by tieto investície predstavovali oprávnené dodatočné náklady na ochranu životného prostredia vo výške prinajmenšom 19 106 000 EUR.

| (9) | PM4 je výsledkom inovačnej koncepcie, ktorá znižuje spotrebu energie, prísad, chemikálií a priemyselných vôd. Vyznačuje sa väčšou šírkou stroja v porovnaní s konvenčnými strojmi na výrobu papiera. To si vyžaduje úpravy na celom stroji, predovšetkým uzatvorený, na rozdiel od otvoreného, priechod medzi lisom a sušiarňou a o niečo nižšiu rýchlosť produkcie. Na základe dvoch podrobných nákladových štúdií sa odhaduje, že náklady na konvenčnejšiu investíciu s rovnakou kapacitou by boli o 14,1 milióna nižšie. Nový stroj prinesie úspory, ale pre vyššie náklady na jeho uvedenie do prevádzky a optimalizáciu sa počas prvých piatich rokov nedá počítať s prevádzkovým ziskom. |
| --- | --- |

(9)

PM4 je výsledkom inovačnej koncepcie, ktorá znižuje spotrebu energie, prísad, chemikálií a priemyselných vôd. Vyznačuje sa väčšou šírkou stroja v porovnaní s konvenčnými strojmi na výrobu papiera. To si vyžaduje úpravy na celom stroji, predovšetkým uzatvorený, na rozdiel od otvoreného, priechod medzi lisom a sušiarňou a o niečo nižšiu rýchlosť produkcie. Na základe dvoch podrobných nákladových štúdií sa odhaduje, že náklady na konvenčnejšiu investíciu s rovnakou kapacitou by boli o 14,1 milióna nižšie. Nový stroj prinesie úspory, ale pre vyššie náklady na jeho uvedenie do prevádzky a optimalizáciu sa počas prvých piatich rokov nedá počítať s prevádzkovým ziskom.

2.4.   Stroj na papier 3: prechod z novinového papiera na časopisový papier 80 % RV

| (10) | PM3 bol skonštruovaný v roku 1957 na výrobu novinového papiera. V roku 1989 bol zrenovovaný a v rokoch 2000 a 2001 sa zvýšila jeho rýchlosť. Teraz bol upravený na produkciu časopisového papiera 80 % RV (kvalita SC, [...] (5) g/m2, nenatieraný). Jeho kapacita bude 165 000 ton za rok. Cieľom investícií je upraviť zásobovanie surovinami a ich spracovanie (predovšetkým existujúcu jednotku DIP1), ako aj samotný stroj na papier a systémy na dodávku plynu, tepla, kontroly kvality atď. Celkové investičné náklady sú 39 555 000 EUR. |
| --- | --- |

(10)

PM3 bol skonštruovaný v roku 1957 na výrobu novinového papiera. V roku 1989 bol zrenovovaný a v rokoch 2000 a 2001 sa zvýšila jeho rýchlosť. Teraz bol upravený na produkciu časopisového papiera 80 % RV (kvalita SC, [...] (5) g/m2, nenatieraný). Jeho kapacita bude 165 000 ton za rok. Cieľom investícií je upraviť zásobovanie surovinami a ich spracovanie (predovšetkým existujúcu jednotku DIP1), ako aj samotný stroj na papier a systémy na dodávku plynu, tepla, kontroly kvality atď. Celkové investičné náklady sú 39 555 000 EUR.

| (11) | Ďalšou možnosťou pre SEL by bolo pokračovať v produkcii na jednotke na časopisový papier PM2, ktorá bola skonštruovaná v roku 1937, modernizovaná v roku 1985 a má kapacitu 115 000 ton za rok. V porovnaní s touto jednotkou má upravená jednotka PM3 nižšie náklady na elektrinu, vyššie náklady na produkciu pary, úniky produktov kondenzácie a náklady na úpravu popola. Čistá úspora počas prvých piatich rokov by bola 4 342 000 EUR, z čoho vyplývajú oprávnené náklady 35 213 000 EUR. |
| --- | --- |

(11)

Ďalšou možnosťou pre SEL by bolo pokračovať v produkcii na jednotke na časopisový papier PM2, ktorá bola skonštruovaná v roku 1937, modernizovaná v roku 1985 a má kapacitu 115 000 ton za rok. V porovnaní s touto jednotkou má upravená jednotka PM3 nižšie náklady na elektrinu, vyššie náklady na produkciu pary, úniky produktov kondenzácie a náklady na úpravu popola. Čistá úspora počas prvých piatich rokov by bola 4 342 000 EUR, z čoho vyplývajú oprávnené náklady 35 213 000 EUR.

2.5.   Zariadenie na spaľovanie kalov KPTE

| (12) | SEL skonštruoval zariadenie KPTE, ktoré spaľuje biomasu z dvoch jednotiek na odstraňovanie tlačovej farby a z továrne na úpravu vody spoluzásobovanej zemným plynom. Toto zariadenie spočíva na fluidizovanom lôžku. Maximálny inštalovaný energetický výkon je: 1. elektrina: Pe = 10,4 MWe hrubý a 8 MWe čistý; 2. prehriata para s vysokým tlakom pri 480 °C, 80 barov, Pth = 53 MWth; 3. teplá voda získaná počas čistenia spaľovacích plynov pri približne 60 °C, Pth = 5,6 MWth. Kotol s protitlakom premieňa paru s vysokým tlakom na paru s nízkym tlakom (približne 4 bary). Táto para sa používa v procese výroby papiera. Účinnosť energetickej konverzie kotla bude približne 87,5 % pri čiastočnom zaťažení a približne 90 % pri plnom zaťažení. Plánovaná kapacita zariadenia je približne 250 000 ton kalu za rok, v praxi je maximálna kapacita nižšia. Pri využití strojov na papier na maximálnu kapacitu by sa malo ročne vyprodukovať 200 000 ton kalov. |
| --- | --- |

(12)

SEL skonštruoval zariadenie KPTE, ktoré spaľuje biomasu z dvoch jednotiek na odstraňovanie tlačovej farby a z továrne na úpravu vody spoluzásobovanej zemným plynom. Toto zariadenie spočíva na fluidizovanom lôžku. Maximálny inštalovaný energetický výkon je: 1. elektrina: Pe = 10,4 MWe hrubý a 8 MWe čistý; 2. prehriata para s vysokým tlakom pri 480 °C, 80 barov, Pth = 53 MWth; 3. teplá voda získaná počas čistenia spaľovacích plynov pri približne 60 °C, Pth = 5,6 MWth. Kotol s protitlakom premieňa paru s vysokým tlakom na paru s nízkym tlakom (približne 4 bary). Táto para sa používa v procese výroby papiera. Účinnosť energetickej konverzie kotla bude približne 87,5 % pri čiastočnom zaťažení a približne 90 % pri plnom zaťažení. Plánovaná kapacita zariadenia je približne 250 000 ton kalu za rok, v praxi je maximálna kapacita nižšia. Pri využití strojov na papier na maximálnu kapacitu by sa malo ročne vyprodukovať 200 000 ton kalov.

| (13) | Celkové investičné náklady dosahujú 55 147 000 EUR. Keďže zariadenie na spaľovanie kalov KPTE si vyžaduje viac prác na údržbe a je menej spoľahlivé ako konvenčné zariadenia KPTE, investícia zahŕňa dva záložné generátory pary. Náklady na inžinierske služby a na technické riadenie projektu sú zahrnuté v súvahe a následne odpisované, sú teda tiež zarátané. |
| --- | --- |

(13)

Celkové investičné náklady dosahujú 55 147 000 EUR. Keďže zariadenie na spaľovanie kalov KPTE si vyžaduje viac prác na údržbe a je menej spoľahlivé ako konvenčné zariadenia KPTE, investícia zahŕňa dva záložné generátory pary. Náklady na inžinierske služby a na technické riadenie projektu sú zahrnuté v súvahe a následne odpisované, sú teda tiež zarátané.

2.6.   Zariadenia na úpravu vody

| (14) | SEL bude používať povrchovú vodu pochádzajúcu z miestneho potoka Kale. Predtým, než sa môže použiť vo výrobnom procese, musí sa táto voda upraviť a dezinfikovať. Oprávnené investície by podľa belgických úradov dosiahli 7 429 000 EUR. |
| --- | --- |

(14)

SEL bude používať povrchovú vodu pochádzajúcu z miestneho potoka Kale. Predtým, než sa môže použiť vo výrobnom procese, musí sa táto voda upraviť a dezinfikovať. Oprávnené investície by podľa belgických úradov dosiahli 7 429 000 EUR.

| (15) | SEL predpokladá, že do prímorského kanála Gent-Terneuzen bude vypúšťať značné množstvo vody. Voda sa vypúšťa po dvojetapovom biologickom procese. Podľa Belgicka by oprávnené náklady dosiahli 4 431 000 EUR. |
| --- | --- |

(15)

SEL predpokladá, že do prímorského kanála Gent-Terneuzen bude vypúšťať značné množstvo vody. Voda sa vypúšťa po dvojetapovom biologickom procese. Podľa Belgicka by oprávnené náklady dosiahli 4 431 000 EUR.

| (16) | Environmentálne povolenie požaduje vykonanie technicko-ekonomickej štúdie s cieľom zhodnotiť záťaž a koncentráciu, čo sa týka chemickej potreby kyslíka (CPK) odpadových vôd, ktoré budú vypúšťané do prímorského kanála. Analýza by mohla viesť k dodatočným investíciám do stanice terciárneho čistenia vody vo výške približne 1 milión. Táto prípadná investícia je zahrnutá v oznámení, ale na to, aby mohol podnik získať pomoc, musí podať samostatnú žiadosť o ekologickú podporu. Pokiaľ ide o túto investíciu, ešte sa neprijalo žiadne rozhodnutie, keďže flámske úrady sa ešte nevyjadrili k požiadavke na výnimku zo všeobecne uplatniteľnej normy o CPK. |
| --- | --- |

(16)

Environmentálne povolenie požaduje vykonanie technicko-ekonomickej štúdie s cieľom zhodnotiť záťaž a koncentráciu, čo sa týka chemickej potreby kyslíka (CPK) odpadových vôd, ktoré budú vypúšťané do prímorského kanála. Analýza by mohla viesť k dodatočným investíciám do stanice terciárneho čistenia vody vo výške približne 1 milión. Táto prípadná investícia je zahrnutá v oznámení, ale na to, aby mohol podnik získať pomoc, musí podať samostatnú žiadosť o ekologickú podporu. Pokiaľ ide o túto investíciu, ešte sa neprijalo žiadne rozhodnutie, keďže flámske úrady sa ešte nevyjadrili k požiadavke na výnimku zo všeobecne uplatniteľnej normy o CPK.

2.7.   Skladovanie papierového odpadu a železničná infraštruktúra

| (17) | Súčasťou investičného projektu sú veľké sklady na papierový odpad a pripojenie na existujúcu železničnú sieť na prepravu starého papiera a hotových produktov. Dovoz aj odvoz produktov by mohol byť zabezpečený cestnou dopravou. Belgicko považuje za oprávnené iba dodatočné investície spojené so železničnou dopravou, t. j. železničnú infraštruktúru, dodatočné náklady na sklad papierového odpadu a dodatočné náklady na nakladací perón a sklad hotového papiera. Na rozdiel od cestnej dopravy použitý papier prepravovaný železnicou je zabalený v baloch. Z tohto dôvodu sú zahrnuté aj investičné náklady na prepravu, egalizáciu a odstraňovanie drôtov. Investície do kontajnerov a špeciálnych vozidiel na kombinovanú prepravu nie sú zarátané, keďže môžu byť použité na rôzne účely. Náklady na kancelárie, spoločenské miestnosti, zariadenia na automatické hasenie požiaru a nepriame náklady taktiež nie sú zarátané. Oprávnené náklady tak dosahujú výšku 8 864 000 EUR. Ak by sa neskôr ukázalo, že skutočné investičné náklady sú nižšie, belgické úrady by prepočítali výšku pomoci podľa skutočných investičných nákladov. Investície do železničnej infraštruktúry neprinesú zníženie nákladov v porovnaní s cestnou dopravou. |
| --- | --- |

(17)

Súčasťou investičného projektu sú veľké sklady na papierový odpad a pripojenie na existujúcu železničnú sieť na prepravu starého papiera a hotových produktov. Dovoz aj odvoz produktov by mohol byť zabezpečený cestnou dopravou. Belgicko považuje za oprávnené iba dodatočné investície spojené so železničnou dopravou, t. j. železničnú infraštruktúru, dodatočné náklady na sklad papierového odpadu a dodatočné náklady na nakladací perón a sklad hotového papiera. Na rozdiel od cestnej dopravy použitý papier prepravovaný železnicou je zabalený v baloch. Z tohto dôvodu sú zahrnuté aj investičné náklady na prepravu, egalizáciu a odstraňovanie drôtov. Investície do kontajnerov a špeciálnych vozidiel na kombinovanú prepravu nie sú zarátané, keďže môžu byť použité na rôzne účely. Náklady na kancelárie, spoločenské miestnosti, zariadenia na automatické hasenie požiaru a nepriame náklady taktiež nie sú zarátané. Oprávnené náklady tak dosahujú výšku 8 864 000 EUR. Ak by sa neskôr ukázalo, že skutočné investičné náklady sú nižšie, belgické úrady by prepočítali výšku pomoci podľa skutočných investičných nákladov. Investície do železničnej infraštruktúry neprinesú zníženie nákladov v porovnaní s cestnou dopravou.

2.8.   Pomoc

| (18) | Pomoc pozostáva zo:






  — | subvencie vo výške 25 892 425 EUR, |
| --- | --- | --- |

(18)

Pomoc pozostáva zo:

—

subvencie vo výške 25 892 425 EUR,

| — | oslobodenia od pozemkovej dane počas piatich rokov. Belgicko vyčíslilo maximálnu teoretickú výhodu na 2 035 162 EUR za rok, t. j. aktualizovanú čistú hodnotu približne 9 miliónov počas piatich rokov. Flámske úrady však zmrazili hodnotu majetku, z ktorého sa vypočítava daň, na úrovni roku 1998. V dôsledku toho investície nespôsobia zvýšenie dane z nehnuteľností, a preto by výnimka nepriniesla žiaden skutočný úžitok. Situácia by sa však mohla zmeniť, ak by sa zmenil spôsob výpočtu režimu. |
| --- | --- |

—

oslobodenia od pozemkovej dane počas piatich rokov. Belgicko vyčíslilo maximálnu teoretickú výhodu na 2 035 162 EUR za rok, t. j. aktualizovanú čistú hodnotu približne 9 miliónov počas piatich rokov. Flámske úrady však zmrazili hodnotu majetku, z ktorého sa vypočítava daň, na úrovni roku 1998. V dôsledku toho investície nespôsobia zvýšenie dane z nehnuteľností, a preto by výnimka nepriniesla žiaden skutočný úžitok. Situácia by sa však mohla zmeniť, ak by sa zmenil spôsob výpočtu režimu.

| (19) | Obidve opatrenia vychádzajú z dekrétu o hospodárskom rozvoji vo flámskom regióne z 15. decembra 1993, ktorý bol schválený Komisiou v roku 1993. Zmeny režimu pomoci životnému prostrediu založené na tomto dekréte Komisia schválila v roku 2000 (6). Režim predvída výšku pomoci od 8 do 12 % pre rôzne typy opatrení. Režim bol uvedený do súladu s rámcom pomoci ŽP, podľa bodu 77 rámca. |
| --- | --- |

(19)

Obidve opatrenia vychádzajú z dekrétu o hospodárskom rozvoji vo flámskom regióne z 15. decembra 1993, ktorý bol schválený Komisiou v roku 1993. Zmeny režimu pomoci životnému prostrediu založené na tomto dekréte Komisia schválila v roku 2000 (6). Režim predvída výšku pomoci od 8 do 12 % pre rôzne typy opatrení. Režim bol uvedený do súladu s rámcom pomoci ŽP, podľa bodu 77 rámca.

2.9.   Dôvody, ktoré viedli k začatiu konania podľa článku 88 ods. 2 zmluvy

| (20) | V rozhodnutí o začatí konania podľa článku 88 ods. 2 zmluvy vyjadrila Komisia pochybnosti ohľadom možnosti pokryť investičné náklady štátnou pomocou podľa rámcovej pomoci ŽP. Predovšetkým považovala investíciu do stroja na produkciu novinového papiera zo 100 % RV za investíciu, ktorá je v tomto sektore bežná, vzhľadom na aktuálny stav technológie. Časopisový papier 80 % RV je bezpochyby menej bežný, ale nie je isté, či by takáto investícia nebola potrebná pre všetkých (veľko)výrobcov papiera, ktorí by radi spĺňali čoraz prísnejšie environmentálne normy a zostali dlhodobo konkurencieschopní vďaka neustálym inováciám. Čo sa týka ostatných investícií, nie je isté, či sa oprávnené náklady obmedzili na to najnutnejšie, aby sa splnili environmentálne ciele. |
| --- | --- |

(20)

V rozhodnutí o začatí konania podľa článku 88 ods. 2 zmluvy vyjadrila Komisia pochybnosti ohľadom možnosti pokryť investičné náklady štátnou pomocou podľa rámcovej pomoci ŽP. Predovšetkým považovala investíciu do stroja na produkciu novinového papiera zo 100 % RV za investíciu, ktorá je v tomto sektore bežná, vzhľadom na aktuálny stav technológie. Časopisový papier 80 % RV je bezpochyby menej bežný, ale nie je isté, či by takáto investícia nebola potrebná pre všetkých (veľko)výrobcov papiera, ktorí by radi spĺňali čoraz prísnejšie environmentálne normy a zostali dlhodobo konkurencieschopní vďaka neustálym inováciám. Čo sa týka ostatných investícií, nie je isté, či sa oprávnené náklady obmedzili na to najnutnejšie, aby sa splnili environmentálne ciele.

3.   PRIPOMIENKY OD TRETÍCH STRÁN

| (21) | Jeden z konkurentov SEL zaslal svoje pripomienky. Tvrdí, že pomoc deformuje hospodársku súťaž na trhu s novinovým, časopisovým a recyklovaným papierom. Na tomto trhu existuje v regióne, v ktorom SEL plánuje nakupovať vlákna, čistý nedostatok. Keďže iní výrobcovia, ktorí sú konkurentmi SEL, by nakupovali recyklované vlákna, investície do PM3 a PM4 nepredstavujú čistý prínos pre životné prostredie. |
| --- | --- |

(21)

Jeden z konkurentov SEL zaslal svoje pripomienky. Tvrdí, že pomoc deformuje hospodársku súťaž na trhu s novinovým, časopisovým a recyklovaným papierom. Na tomto trhu existuje v regióne, v ktorom SEL plánuje nakupovať vlákna, čistý nedostatok. Keďže iní výrobcovia, ktorí sú konkurentmi SEL, by nakupovali recyklované vlákna, investície do PM3 a PM4 nepredstavujú čistý prínos pre životné prostredie.

| (22) | Modernizácia podniku v Langerbrugge nie je nič viac ako aktualizácia na súčasnú úroveň technológie, motivovaná trhovými a konkurenčnými zámermi. Ide o investíciu s cieľom udržať, alebo dokonca zvýšiť dlhodobú konkurencieschopnosť. Investície do PM4 a PM3 predstavujú aktualizáciu na súčasnú úroveň technológie v odvetví výroby papiera, ako to dokazujú najnovšie modernizácie vykonané rôznymi výrobcami papiera v posledných rokoch. Pokiaľ ide o časopisový papier, je potrebné rozlišovať medzi superkalandrovaným, časopisovým a kriedovým (natieraným) papierom. Modernizácia by sa mohla považovať za prekonávajúcu súčasné priemyselné normy, iba ak by bol podnik SEL schopný vyrábať kriedový časopisový papier so zvýšeným obsahom recyklovaných vláken. |
| --- | --- |

(22)

Modernizácia podniku v Langerbrugge nie je nič viac ako aktualizácia na súčasnú úroveň technológie, motivovaná trhovými a konkurenčnými zámermi. Ide o investíciu s cieľom udržať, alebo dokonca zvýšiť dlhodobú konkurencieschopnosť. Investície do PM4 a PM3 predstavujú aktualizáciu na súčasnú úroveň technológie v odvetví výroby papiera, ako to dokazujú najnovšie modernizácie vykonané rôznymi výrobcami papiera v posledných rokoch. Pokiaľ ide o časopisový papier, je potrebné rozlišovať medzi superkalandrovaným, časopisovým a kriedovým (natieraným) papierom. Modernizácia by sa mohla považovať za prekonávajúcu súčasné priemyselné normy, iba ak by bol podnik SEL schopný vyrábať kriedový časopisový papier so zvýšeným obsahom recyklovaných vláken.

| (23) | Ide o investíciu, ktorú by musel vykonať každý výrobca publikačného papiera. Bola ohlásená už v roku 2001 a nezdá sa, že by pomoc mala vplyv na rozhodnutie o investícii. Toto rozhodnutie je v súlade s cieľom SEL získať 13-percentnú výnosnosť investovaného kapitálu a investičné výdavky na úrovni odpisov alebo nižšie. Navyše, celý projekt bol financovaný z finančných tokov SEL. Potvrdzujú to viaceré tlačové vyhlásenia SEL. Investícia do PM4, modernizácia PM3 a zatvorenie PM2 sú výhodné aj v tom, že sú menej nákladné ako vybudovanie nového zariadenia na papier na zelenej lúke, či už na novinový, alebo časopisový papier. Umožňujú podniku SEL získať nové kapacity, zatiaľ čo staré kapacity sa postupne zrušia. To je potrebné, aby neutrpeli škody kvôli zavedeniu nových kapacít bez zodpovedajúceho dopytu. Dopyt po vysokokvalitnom papieri stúpa a klienti aj úrady požadujú čoraz vyšší obsah recyklovaných vláken. |
| --- | --- |

(23)

Ide o investíciu, ktorú by musel vykonať každý výrobca publikačného papiera. Bola ohlásená už v roku 2001 a nezdá sa, že by pomoc mala vplyv na rozhodnutie o investícii. Toto rozhodnutie je v súlade s cieľom SEL získať 13-percentnú výnosnosť investovaného kapitálu a investičné výdavky na úrovni odpisov alebo nižšie. Navyše, celý projekt bol financovaný z finančných tokov SEL. Potvrdzujú to viaceré tlačové vyhlásenia SEL. Investícia do PM4, modernizácia PM3 a zatvorenie PM2 sú výhodné aj v tom, že sú menej nákladné ako vybudovanie nového zariadenia na papier na zelenej lúke, či už na novinový, alebo časopisový papier. Umožňujú podniku SEL získať nové kapacity, zatiaľ čo staré kapacity sa postupne zrušia. To je potrebné, aby neutrpeli škody kvôli zavedeniu nových kapacít bez zodpovedajúceho dopytu. Dopyt po vysokokvalitnom papieri stúpa a klienti aj úrady požadujú čoraz vyšší obsah recyklovaných vláken.

| (24) | Vybudovanie nových kapacít na spaľovanie kalov a investícia do jednotky na úpravu vody a odpadu by mohli byť potenciálne schválené na základe rámcovej pomoci ŽP. Keďže však táto investícia súvisí s výrobnou kapacitou a nie je nevyhnutná na splnenie environmentálnych cieľov, nemala by byť oprávnená na žiadnu pomoc. Budovanie železničnej infraštruktúry sa zdá byť nadbytočné, keďže alternatívou je kamiónová preprava, ktorá by nevyžadovala žiadne dodatočné investície. Vplyv na životné prostredie by bol zanedbateľný. |
| --- | --- |

(24)

Vybudovanie nových kapacít na spaľovanie kalov a investícia do jednotky na úpravu vody a odpadu by mohli byť potenciálne schválené na základe rámcovej pomoci ŽP. Keďže však táto investícia súvisí s výrobnou kapacitou a nie je nevyhnutná na splnenie environmentálnych cieľov, nemala by byť oprávnená na žiadnu pomoc. Budovanie železničnej infraštruktúry sa zdá byť nadbytočné, keďže alternatívou je kamiónová preprava, ktorá by nevyžadovala žiadne dodatočné investície. Vplyv na životné prostredie by bol zanedbateľný.

4.   PRIPOMIENKY BELGICKA A SEL

4.1.   Všeobecné pripomienky

| (25) | Belgicko a SEL tvrdia, že pomoc by nemala negatívny vplyv na obchod medzi členskými štátmi a neposkytla by SEL výhodu, ktorá by deformovala hospodársku súťaž. Pre všetky súčasti projektu existuje dostatočný podiel oprávnených nákladov, ktoré zdôvodňujú poskytnutie pomoci. Boli poskytnuté podrobné informácie a zdôvodnenia ohľadom oprávnených nákladov. Keďže sú už uvedené v oddieloch 2 a 6, nebudú sa v tejto časti opakovať. |
| --- | --- |

(25)

Belgicko a SEL tvrdia, že pomoc by nemala negatívny vplyv na obchod medzi členskými štátmi a neposkytla by SEL výhodu, ktorá by deformovala hospodársku súťaž. Pre všetky súčasti projektu existuje dostatočný podiel oprávnených nákladov, ktoré zdôvodňujú poskytnutie pomoci. Boli poskytnuté podrobné informácie a zdôvodnenia ohľadom oprávnených nákladov. Keďže sú už uvedené v oddieloch 2 a 6, nebudú sa v tejto časti opakovať.

4.2.   PM4 a DIP2: výroba novinového papiera zo 100 % RV

| (26) | Percentuálne podiely recyklovanej hmoty sú v skutočnosti normy požadované od členských štátov, ale za situácie, ktorá je v Belgicku, existuje priama súvislosť medzi týmito normami a činnosťou SEL. |
| --- | --- |

(26)

Percentuálne podiely recyklovanej hmoty sú v skutočnosti normy požadované od členských štátov, ale za situácie, ktorá je v Belgicku, existuje priama súvislosť medzi týmito normami a činnosťou SEL.

| (27) | Novinový papier zo 100 % RV vôbec nezodpovedá súčasnému stavu technológie. V západnej Európe v súčasnosti existuje iba päť alebo šesť jednotiek na výrobu novinového papiera rovnakého druhu. Veľká väčšina výrobných zariadení vyrába papier s obsahom recyklovaných vláken medzi 40 a 80 %. Tieto zariadenia sa sériovo nevyrábajú a každé z nich bolo novátorské. Na dosiahnutie optimálnej produktivity sú potrebné približne 2 roky, t. j. oveľa viac ako na zariadenie zodpovedajúce súčasnému stavu technológie. PM4 a DIP2 patria medzi svetovú špičku. |
| --- | --- |

(27)

Novinový papier zo 100 % RV vôbec nezodpovedá súčasnému stavu technológie. V západnej Európe v súčasnosti existuje iba päť alebo šesť jednotiek na výrobu novinového papiera rovnakého druhu. Veľká väčšina výrobných zariadení vyrába papier s obsahom recyklovaných vláken medzi 40 a 80 %. Tieto zariadenia sa sériovo nevyrábajú a každé z nich bolo novátorské. Na dosiahnutie optimálnej produktivity sú potrebné približne 2 roky, t. j. oveľa viac ako na zariadenie zodpovedajúce súčasnému stavu technológie. PM4 a DIP2 patria medzi svetovú špičku.

4.3.   PM3: časopisový papier z 80 % RV

| (28) | Okrem argumentov, ktoré sa už uviedli v úvodnom rozhodnutí, Belgicko a SEL upozorňujú na prvky zariadenia PM3, ktoré sú inovatívne a vo svojom odbore jedinečné, ako aj na značnú výšku počiatočných nákladov a krivku postupu zdokonaľovania. To tiež dokazuje, že investícia sa nemôže považovať za zodpovedajúcu súčasnému stavu technológie. Pripúšťa sa, že trh s časopisovým papierom sa vyvíja smerom k vyššiemu obsahu recyklovaných vláken a nižšej spotrebe energie, ale investícia SEL sa nemôže považovať za zodpovedajúcu súčasnému stavu technológie. |
| --- | --- |

(28)

Okrem argumentov, ktoré sa už uviedli v úvodnom rozhodnutí, Belgicko a SEL upozorňujú na prvky zariadenia PM3, ktoré sú inovatívne a vo svojom odbore jedinečné, ako aj na značnú výšku počiatočných nákladov a krivku postupu zdokonaľovania. To tiež dokazuje, že investícia sa nemôže považovať za zodpovedajúcu súčasnému stavu technológie. Pripúšťa sa, že trh s časopisovým papierom sa vyvíja smerom k vyššiemu obsahu recyklovaných vláken a nižšej spotrebe energie, ale investícia SEL sa nemôže považovať za zodpovedajúcu súčasnému stavu technológie.

| (29) | Rekonštrukcia PM3 bola vykonaná predtým, než to bolo technicky či ekonomicky nevyhnutné. PM3 sa musí považovať za prototyp pre skupinu Stora Enso. Investícia je úplne v súlade s dlhodobou stratégiou skupiny, ktorou je stále vylepšovanie procesov, využitie zdrojov a schopností zamestnancov, s cieľom dosiahnuť udržateľnú úroveň výroby papiera. |
| --- | --- |

(29)

Rekonštrukcia PM3 bola vykonaná predtým, než to bolo technicky či ekonomicky nevyhnutné. PM3 sa musí považovať za prototyp pre skupinu Stora Enso. Investícia je úplne v súlade s dlhodobou stratégiou skupiny, ktorou je stále vylepšovanie procesov, využitie zdrojov a schopností zamestnancov, s cieľom dosiahnuť udržateľnú úroveň výroby papiera.

| (30) | Belgicko ani SEL sa nevyjadrili k investíciám vykonaným spoločnosťou LEIPA, kde sa časopisový papier tiež vyrába predovšetkým z recyklovaných vláken (7). |
| --- | --- |

(30)

Belgicko ani SEL sa nevyjadrili k investíciám vykonaným spoločnosťou LEIPA, kde sa časopisový papier tiež vyrába predovšetkým z recyklovaných vláken (7).

4.4.   Zariadenie na kombinovanú produkciu tepla a elektriny spaľovaním kalov

| (31) | Ak zvážime celkové náklady na zariadenie na spaľovanie kalov KPTE vrátane odpisov, počas prvých piatich rokov jeho prevádzky by neprinieslo žiadny čistý zisk. Ak by podnik SEL neinvestoval do tohto zariadenia, mohol by potrebnú paru a elektrinu nakupovať od blízkeho výrobcu. V tom prípade by SEL musel investovať do dodatočného parného kotla v cene 1 189 000 eur. Výška nákladov oprávnených na pomoc by preto mala zodpovedať celkovým investičným nákladom mínus 1 189 000 EUR. |
| --- | --- |

(31)

Ak zvážime celkové náklady na zariadenie na spaľovanie kalov KPTE vrátane odpisov, počas prvých piatich rokov jeho prevádzky by neprinieslo žiadny čistý zisk. Ak by podnik SEL neinvestoval do tohto zariadenia, mohol by potrebnú paru a elektrinu nakupovať od blízkeho výrobcu. V tom prípade by SEL musel investovať do dodatočného parného kotla v cene 1 189 000 eur. Výška nákladov oprávnených na pomoc by preto mala zodpovedať celkovým investičným nákladom mínus 1 189 000 EUR.

| (32) | V každom prípade na produkciu rovnakého množstva pary a elektriny by konvenčné zariadenie KPTE predstavovalo vhodnejšie alternatívne riešenie, ako samostatné jednotky na produkciu pary a elektriny. |
| --- | --- |

(32)

V každom prípade na produkciu rovnakého množstva pary a elektriny by konvenčné zariadenie KPTE predstavovalo vhodnejšie alternatívne riešenie, ako samostatné jednotky na produkciu pary a elektriny.

4.5.   Úprava mäkkej vody

| (33) | Ak by mal SEL povolenie na čerpanie obmedzeného množstva spodnej vody, bolo by realistické, aby v tom pokračoval. Celková cena za m3 by bola v oboch prípadoch prakticky rovnaká, ale nebola by potrebná žiadna investícia. V praxi by však nebolo realistické čerpať také množstvo spodnej vody. |
| --- | --- |

(33)

Ak by mal SEL povolenie na čerpanie obmedzeného množstva spodnej vody, bolo by realistické, aby v tom pokračoval. Celková cena za m3 by bola v oboch prípadoch prakticky rovnaká, ale nebola by potrebná žiadna investícia. V praxi by však nebolo realistické čerpať také množstvo spodnej vody.

4.6.   Úprava odpadových vôd

| (34) | Belgicko vysvetlilo, že vzhľadom na optimalizáciu úpravy odpadových vôd a výrobného procesu nebolo potrebné zvyšovať kapacity existujúcich zariadení na úpravu vody. Investícia spočíva najmä vo vyrovnávacej nádrži, ktorá zabezpečuje stabilný priebeh úpravy a v technických zariadeniach, ktoré sú potrebné na realizáciu prepojenia s terajšími upravovacími zariadeniami. Zariadenie na úpravu odpadových vôd má určité inovatívne vlastnosti. |
| --- | --- |

(34)

Belgicko vysvetlilo, že vzhľadom na optimalizáciu úpravy odpadových vôd a výrobného procesu nebolo potrebné zvyšovať kapacity existujúcich zariadení na úpravu vody. Investícia spočíva najmä vo vyrovnávacej nádrži, ktorá zabezpečuje stabilný priebeh úpravy a v technických zariadeniach, ktoré sú potrebné na realizáciu prepojenia s terajšími upravovacími zariadeniami. Zariadenie na úpravu odpadových vôd má určité inovatívne vlastnosti.

| (35) | Úprava prevyšuje požiadavky noriem VLAREM, ale aj noriem určených v povolení (pre takmer všetky látky). Normy určené v povolení sú prísne a počas rokovaní s orgánmi boli upravené podľa najlepších možných výsledkov zariadení na úpravu odpadových vôd. Boli by nad úrovňami založenými na „najlepšej dostupnej technológii“. Jedna odborná správa považuje požadovaný limit 260 mg/l pre chemickú potrebu kyslíka (CPK) za extrémne ambiciózny. Environmentálne povolenie požaduje dodatočné zníženie na 180 mg/l, čo nemá v odvetví výroby papiera precedens. |
| --- | --- |

(35)

Úprava prevyšuje požiadavky noriem VLAREM, ale aj noriem určených v povolení (pre takmer všetky látky). Normy určené v povolení sú prísne a počas rokovaní s orgánmi boli upravené podľa najlepších možných výsledkov zariadení na úpravu odpadových vôd. Boli by nad úrovňami založenými na „najlepšej dostupnej technológii“. Jedna odborná správa považuje požadovaný limit 260 mg/l pre chemickú potrebu kyslíka (CPK) za extrémne ambiciózny. Environmentálne povolenie požaduje dodatočné zníženie na 180 mg/l, čo nemá v odvetví výroby papiera precedens.

| (36) | S výnimkou CPK sú koncentrácie všetkých látok v odpadovej vode nižšie ako vo vode pochádzajúcej z Kale. |
| --- | --- |

(36)

S výnimkou CPK sú koncentrácie všetkých látok v odpadovej vode nižšie ako vo vode pochádzajúcej z Kale.

4.7.   Terciárna úprava vody

| (37) | Belgicko sa domnieva, že pomoc určená na prípadnú terciárnu úpravu vody by bola oprávnená z rovnakých dôvodov ako v prípade úpravy odpadových vôd. Vzhľadom na odbornú správu, ktorou disponuje, a očakávajúc rozhodnutie flámskych úradov o žiadosti na výnimku z normy 180 mg/l pre CPK, SEL ešte neprijal rozhodnutie o tejto investícii. Zatiaľ tiež nepožiadal o subvenciu. |
| --- | --- |

(37)

Belgicko sa domnieva, že pomoc určená na prípadnú terciárnu úpravu vody by bola oprávnená z rovnakých dôvodov ako v prípade úpravy odpadových vôd. Vzhľadom na odbornú správu, ktorou disponuje, a očakávajúc rozhodnutie flámskych úradov o žiadosti na výnimku z normy 180 mg/l pre CPK, SEL ešte neprijal rozhodnutie o tejto investícii. Zatiaľ tiež nepožiadal o subvenciu.

4.8.   Skladovanie papierového odpadu a železničná infraštruktúra

| (38) | Belgicko a SEL zdôrazňujú, že prechod z cestnej dopravy na železničnú je úplne v súlade s Bielou knihou Komisie „Európska dopravná politika v horizonte roku 2010: čas rozhodnutí“ (8). Investície do železničnej infraštruktúry nie sú potrebné na fungovanie papierne, keďže cestná infraštruktúra by mohla byť prispôsobená na novú situáciu vybudovaním odbočky z hlavnej cesty. Spomenuté riešenie by malo niekoľko nevýhod, ale tie by sa dali považovať za zanedbateľné. Túto analýzu potvrdzuje štúdia vykonaná v rámci hodnotenia vplyvu na životné prostredie. Keby sa investícia do železničnej infraštruktúry neuskutočnila, náklady na dopravu by sa nezvýšili. |
| --- | --- |

(38)

Belgicko a SEL zdôrazňujú, že prechod z cestnej dopravy na železničnú je úplne v súlade s Bielou knihou Komisie „Európska dopravná politika v horizonte roku 2010: čas rozhodnutí“ (8). Investície do železničnej infraštruktúry nie sú potrebné na fungovanie papierne, keďže cestná infraštruktúra by mohla byť prispôsobená na novú situáciu vybudovaním odbočky z hlavnej cesty. Spomenuté riešenie by malo niekoľko nevýhod, ale tie by sa dali považovať za zanedbateľné. Túto analýzu potvrdzuje štúdia vykonaná v rámci hodnotenia vplyvu na životné prostredie. Keby sa investícia do železničnej infraštruktúry neuskutočnila, náklady na dopravu by sa nezvýšili.

| (39) | Pomoc by bola tiež v súlade s pravidlami o štátnej pomoci v sektore dopravy. Investície mohli byť oprávnené v rámci Európskeho programu Marco Polo, ale nepočítalo sa so žiadnou žiadosťou o pomoc. Pomoc je potrebná na kompenzáciu časti dodatočných nákladov. Navyše, cestná doprava je tiež dotovaná, keďže sa nepožadujú všetky náklady v súvislosti s dopravnými zápchami a znečistením. |
| --- | --- |

(39)

Pomoc by bola tiež v súlade s pravidlami o štátnej pomoci v sektore dopravy. Investície mohli byť oprávnené v rámci Európskeho programu Marco Polo, ale nepočítalo sa so žiadnou žiadosťou o pomoc. Pomoc je potrebná na kompenzáciu časti dodatočných nákladov. Navyše, cestná doprava je tiež dotovaná, keďže sa nepožadujú všetky náklady v súvislosti s dopravnými zápchami a znečistením.

5.   POSÚDENIE POMOCI

5.1.   Štátna pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy

| (40) | Článok 87 ods. 1 Zmluvy o založení ES stanovuje, že okrem výnimiek uvedených v zmluve, pomoc, ktorá deformuje alebo hrozí deformovaním hospodárskej súťaže uprednostňovaním určitých podnikov alebo určitej výroby, nie je v súlade so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. Zamýšľaná subvencia a oslobodenie od dane (keďže znižuje výšku skutočne platených daní) predstavujú pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy, pretože prostredníctvom štátnych zdrojov zbavujú SEL časti investičných nákladov, ktoré by inak musel znášať sám. Táto štátna pomoc upevňuje pozíciu SEL v porovnaní s konkurentmi v Spoločenstve, a preto sa musí považovať za ovplyvňujúcu hospodársku súťaž. Vzhľadom na intenzívne obchodné styky medzi členskými štátmi v odvetví novinového a časopisového papiera, ako aj papierového odpadu a papierovej kaše Komisia považuje pomoc poskytnutú SEL za ovplyvňujúcu obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(40)

Článok 87 ods. 1 Zmluvy o založení ES stanovuje, že okrem výnimiek uvedených v zmluve, pomoc, ktorá deformuje alebo hrozí deformovaním hospodárskej súťaže uprednostňovaním určitých podnikov alebo určitej výroby, nie je v súlade so spoločným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. Zamýšľaná subvencia a oslobodenie od dane (keďže znižuje výšku skutočne platených daní) predstavujú pomoc v zmysle článku 87 ods. 1 zmluvy, pretože prostredníctvom štátnych zdrojov zbavujú SEL časti investičných nákladov, ktoré by inak musel znášať sám. Táto štátna pomoc upevňuje pozíciu SEL v porovnaní s konkurentmi v Spoločenstve, a preto sa musí považovať za ovplyvňujúcu hospodársku súťaž. Vzhľadom na intenzívne obchodné styky medzi členskými štátmi v odvetví novinového a časopisového papiera, ako aj papierového odpadu a papierovej kaše Komisia považuje pomoc poskytnutú SEL za ovplyvňujúcu obchod medzi členskými štátmi.

| (41) | Belgicko si splnilo povinnosť oznámiť pomoc podľa článku 88 ods. 3 zmluvy a bodu 76 rámcovej pomoci ŽP. |
| --- | --- |

(41)

Belgicko si splnilo povinnosť oznámiť pomoc podľa článku 88 ods. 3 zmluvy a bodu 76 rámcovej pomoci ŽP.

5.2.   Všeobecné poznámky ku kompatibilite

| (42) | Komisia skúmala, či možno uplatniť výnimky uvedené v článku 87 ods. 2 a 3 zmluvy. Výnimky uvedené v článku 87 ods. 2 zmluvy by sa mohli použiť ako základ na odôvodnenie súladu pomoci so spoločným trhom. Táto pomoc však a) nemá sociálny charakter a nie je poskytovaná jednotlivým spotrebiteľom, b) neslúži na nápravu škôd spôsobených prírodnými katastrofami alebo inými výnimočnými udalosťami a c) nie je potrebná na kompenzáciu hospodárskych nevýhod spôsobených rozdelením Nemecka. |
| --- | --- |

(42)

Komisia skúmala, či možno uplatniť výnimky uvedené v článku 87 ods. 2 a 3 zmluvy. Výnimky uvedené v článku 87 ods. 2 zmluvy by sa mohli použiť ako základ na odôvodnenie súladu pomoci so spoločným trhom. Táto pomoc však a) nemá sociálny charakter a nie je poskytovaná jednotlivým spotrebiteľom, b) neslúži na nápravu škôd spôsobených prírodnými katastrofami alebo inými výnimočnými udalosťami a c) nie je potrebná na kompenzáciu hospodárskych nevýhod spôsobených rozdelením Nemecka.

| (43) | Výnimky uvedené v článku 87 ods. 3 písm. a), b) a d) zmluvy, ktoré sa týkajú pomoci na podporu hospodárskeho rozvoja oblastí, v ktorých je životná úroveň veľmi nízka, alebo kde je veľmi nízka zamestnanosť, pomoc určená na podporu zrealizovania dôležitého projektu, ktorý je v spoločnom Európskom záujme alebo na nápravu vážneho narušenia v hospodárstve niektorého členského štátu, ako aj pomoc určená na podporu kultúry a na zachovanie dedičstva nie sú uplatniteľné. Belgicko sa nepokúšalo odôvodniť poskytnutie pomoci na základe týchto ustanovení. |
| --- | --- |

(43)

Výnimky uvedené v článku 87 ods. 3 písm. a), b) a d) zmluvy, ktoré sa týkajú pomoci na podporu hospodárskeho rozvoja oblastí, v ktorých je životná úroveň veľmi nízka, alebo kde je veľmi nízka zamestnanosť, pomoc určená na podporu zrealizovania dôležitého projektu, ktorý je v spoločnom Európskom záujme alebo na nápravu vážneho narušenia v hospodárstve niektorého členského štátu, ako aj pomoc určená na podporu kultúry a na zachovanie dedičstva nie sú uplatniteľné. Belgicko sa nepokúšalo odôvodniť poskytnutie pomoci na základe týchto ustanovení.

| (44) | Pokiaľ ide o prvú časť výnimky uvedenej v článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy, t. j. pomoc na uľahčenie rozvoja určitých hospodárskych činností, Komisia poznamenáva, že cieľom pomoci nebol výskum a rozvoj, investície uskutočnené malými a strednými podnikmi, záchrana alebo reštrukturalizácia SEL. Pomoc môže byť dôležitá pre podporu investícií vo vybranej lokalite. Langerbrugge sa však nenachádza v oblasti, kde by počiatočné investície mali nárok na regionálnu pomoc. Táto pomoc sa preto nemôže považovať za kompatibilnú so spoločným trhom s odôvodnením, že uľahčuje rozvoj určitých oblastí. |
| --- | --- |

(44)

Pokiaľ ide o prvú časť výnimky uvedenej v článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy, t. j. pomoc na uľahčenie rozvoja určitých hospodárskych činností, Komisia poznamenáva, že cieľom pomoci nebol výskum a rozvoj, investície uskutočnené malými a strednými podnikmi, záchrana alebo reštrukturalizácia SEL. Pomoc môže byť dôležitá pre podporu investícií vo vybranej lokalite. Langerbrugge sa však nenachádza v oblasti, kde by počiatočné investície mali nárok na regionálnu pomoc. Táto pomoc sa preto nemôže považovať za kompatibilnú so spoločným trhom s odôvodnením, že uľahčuje rozvoj určitých oblastí.

| (45) | Komisia skúmala, či by pomoc mohla spadať pod výnimku podľa článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy z iných dôvodov, a predovšetkým, či by v tomto prípade bolo možné uplatniť rámec pomoci ŽP. Pomoc bola poskytnutá na základe režimu pomoci, ktorý bol schválený Komisiou v roku 2000. Toto schválenie však prebehlo predtým, než do platnosti vstúpil nový rámec. Keď Komisia prijala nový rámec, odporučila členským štátom upraviť existujúce režimy pomoci tak, aby boli kompatibilné s novým rámcom do 1. januára 2002. Belgicko prijalo tento návrh bezpodmienečne a teda bolo povinné upraviť režim prijatý v roku 2000 (9). Komisia preto posudzovala kompatibilitu pomoci podľa nového rámca. Časť projektu, týkajúca sa železničnej infraštruktúry, je však posudzovaná podľa článku 73 zmluvy, ktorý sa týka štátnej pomoci určenej na koordináciu dopravy. |
| --- | --- |

(45)

Komisia skúmala, či by pomoc mohla spadať pod výnimku podľa článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy z iných dôvodov, a predovšetkým, či by v tomto prípade bolo možné uplatniť rámec pomoci ŽP. Pomoc bola poskytnutá na základe režimu pomoci, ktorý bol schválený Komisiou v roku 2000. Toto schválenie však prebehlo predtým, než do platnosti vstúpil nový rámec. Keď Komisia prijala nový rámec, odporučila členským štátom upraviť existujúce režimy pomoci tak, aby boli kompatibilné s novým rámcom do 1. januára 2002. Belgicko prijalo tento návrh bezpodmienečne a teda bolo povinné upraviť režim prijatý v roku 2000 (9). Komisia preto posudzovala kompatibilitu pomoci podľa nového rámca. Časť projektu, týkajúca sa železničnej infraštruktúry, je však posudzovaná podľa článku 73 zmluvy, ktorý sa týka štátnej pomoci určenej na koordináciu dopravy.

5.3.   Kompatibilita podľa rámcovej pomoci ŽP

| (46) | Podľa bodu 29 rámcovej pomoci ŽP investičná pomoc umožňujúca spoločnostiam prekročiť platné normy Spoločenstva môže byť povolená maximálne do úrovne 30 % oprávnených hrubých investičných nákladov. Tieto podmienky platia aj pre pomoc poskytnutú podnikom uskutočňujúcim investície, na ktoré sa nevzťahujú obmedzujúce normy Spoločenstva, alebo podnikom, ktoré musia uskutočniť investície, aby vyhoveli národným normám, ktoré sú prísnejšie ako platné normy Spoločenstva. V súlade s bodom 6 rámcovej pomoci ŽP sa za normy Spoločenstva považujú tiež normy požadované štátnymi orgánmi na základe smernice Rady 96/61/EHS z 24. septembra 1996 o integrovanej prevencii a znižovaní znečistenia (10). Podľa tejto smernice musia členské štáty definovať normy, ktoré požadujú v environmentálnych povoleniach, na základe výsledkov, ktoré sa môžu dosiahnuť použitím najlepších dostupných technológií. |
| --- | --- |

(46)

Podľa bodu 29 rámcovej pomoci ŽP investičná pomoc umožňujúca spoločnostiam prekročiť platné normy Spoločenstva môže byť povolená maximálne do úrovne 30 % oprávnených hrubých investičných nákladov. Tieto podmienky platia aj pre pomoc poskytnutú podnikom uskutočňujúcim investície, na ktoré sa nevzťahujú obmedzujúce normy Spoločenstva, alebo podnikom, ktoré musia uskutočniť investície, aby vyhoveli národným normám, ktoré sú prísnejšie ako platné normy Spoločenstva. V súlade s bodom 6 rámcovej pomoci ŽP sa za normy Spoločenstva považujú tiež normy požadované štátnymi orgánmi na základe smernice Rady 96/61/EHS z 24. septembra 1996 o integrovanej prevencii a znižovaní znečistenia (10). Podľa tejto smernice musia členské štáty definovať normy, ktoré požadujú v environmentálnych povoleniach, na základe výsledkov, ktoré sa môžu dosiahnuť použitím najlepších dostupných technológií.

| (47) | V súlade s bodmi 36 a 37 rámcovej pomoci ŽP sa za oprávnené náklady považujú investície do pozemkov, ak sú nevyhnutné na splnenie environmentálnych cieľov, do budov, zariadení a vybavenia určených na zníženie alebo odstránenie znečistenia alebo škodlivín, prípadne na prispôsobenie výrobných metód s cieľom ochrany životného prostredia. Oprávnené náklady musia byť prísne obmedzené na dodatočné investičné náklady, ktoré sú potrebné na dosiahnutie cieľov ochrany životného prostredia. |
| --- | --- |

(47)

V súlade s bodmi 36 a 37 rámcovej pomoci ŽP sa za oprávnené náklady považujú investície do pozemkov, ak sú nevyhnutné na splnenie environmentálnych cieľov, do budov, zariadení a vybavenia určených na zníženie alebo odstránenie znečistenia alebo škodlivín, prípadne na prispôsobenie výrobných metód s cieľom ochrany životného prostredia. Oprávnené náklady musia byť prísne obmedzené na dodatočné investičné náklady, ktoré sú potrebné na dosiahnutie cieľov ochrany životného prostredia.

5.3.1.   DIP2, PM4 a PM3: zvýšenie miery recyklácie

| (48) | Komisia nespochybňuje prínosy recyklácie odpadového papiera pre životné prostredie. Je však toho názoru, že nie je možné odôvodniť pomoc poskytnutú DIP2, PM4 a PM3 na základe bodu 29 rámcovej pomoci ŽP preto, že zvyšujú mieru recyklácie. |
| --- | --- |

(48)

Komisia nespochybňuje prínosy recyklácie odpadového papiera pre životné prostredie. Je však toho názoru, že nie je možné odôvodniť pomoc poskytnutú DIP2, PM4 a PM3 na základe bodu 29 rámcovej pomoci ŽP preto, že zvyšujú mieru recyklácie.

| (49) | Komisia pripomína, že podľa všeobecných zásad práva musí byť každá výnimka interpretovaná reštriktívne. Rámec pomoci ŽP definuje podmienky, za ktorých môže Komisia považovať pomoc za kompatibilnú so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy a ustanovuje tak výnimku zo všeobecného zákazu uvedeného v článku 87 ods. 1 zmluvy. Je tiež vhodné pripomenúť, že rámcová pomoc ŽP sa zakladá na všeobecnom princípe „znečisťovateľ platí“, a každá interpretácia tohto rámca musí tento princíp prísne rešpektovať. |
| --- | --- |

(49)

Komisia pripomína, že podľa všeobecných zásad práva musí byť každá výnimka interpretovaná reštriktívne. Rámec pomoci ŽP definuje podmienky, za ktorých môže Komisia považovať pomoc za kompatibilnú so spoločným trhom podľa článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy a ustanovuje tak výnimku zo všeobecného zákazu uvedeného v článku 87 ods. 1 zmluvy. Je tiež vhodné pripomenúť, že rámcová pomoc ŽP sa zakladá na všeobecnom princípe „znečisťovateľ platí“, a každá interpretácia tohto rámca musí tento princíp prísne rešpektovať.

| (50) | Investície do jednotiek PM3, PM4 a DIP2 sa použijú na výrobu novinového a časopisového papiera, ktoré skončia vo forme odpadového papiera. Zvyšovanie výrobnej kapacity teda spôsobí zvýšenie množstva odpadového papiera, ktorý sa bude iba čiastočne recyklovať. V tomto ohľade nemožno brať do úvahy zatvorenie PM2 a zníženie produkcie vo Fínsku a Švédsku, ktoré (čiastočne) vyvažujú zvýšenie kapacít PM3 a PM4. Zatvorené kapacity sú zastaranejšie, majú odlišné technické charakteristiky a nie sú na trhu umiestnené rovnako. Priame porovnanie teda nie je možné. |
| --- | --- |

(50)

Investície do jednotiek PM3, PM4 a DIP2 sa použijú na výrobu novinového a časopisového papiera, ktoré skončia vo forme odpadového papiera. Zvyšovanie výrobnej kapacity teda spôsobí zvýšenie množstva odpadového papiera, ktorý sa bude iba čiastočne recyklovať. V tomto ohľade nemožno brať do úvahy zatvorenie PM2 a zníženie produkcie vo Fínsku a Švédsku, ktoré (čiastočne) vyvažujú zvýšenie kapacít PM3 a PM4. Zatvorené kapacity sú zastaranejšie, majú odlišné technické charakteristiky a nie sú na trhu umiestnené rovnako. Priame porovnanie teda nie je možné.

| (51) | Je pravdepodobné, že investície zvýšia dopyt po odpadovom papieri. Nie je však zaručené, že budú viesť aj k zvýšeniu zberu odpadového papiera, ani všeobecne, ani pokiaľ ide o odpadový papier pochádzajúci z predaja SEL. Investície preto neznížia znečistenie, ktoré spôsobuje samotný SEL. Pozitívne účinky na životné prostredie by mohli pochádzať z nepriamych účinkov na ponuku a dopyt po odpadovom papieri, ktoré ovplyvňujú všetkých používateľov a dodávateľov týchto produktov, nielen SEL. |
| --- | --- |

(51)

Je pravdepodobné, že investície zvýšia dopyt po odpadovom papieri. Nie je však zaručené, že budú viesť aj k zvýšeniu zberu odpadového papiera, ani všeobecne, ani pokiaľ ide o odpadový papier pochádzajúci z predaja SEL. Investície preto neznížia znečistenie, ktoré spôsobuje samotný SEL. Pozitívne účinky na životné prostredie by mohli pochádzať z nepriamych účinkov na ponuku a dopyt po odpadovom papieri, ktoré ovplyvňujú všetkých používateľov a dodávateľov týchto produktov, nielen SEL.

| (52) | Komisia ďalej poznamenáva, že normy o podiele recyklovaného odpadu nie sú právne normy s priamym účinkom na jednotlivé podniky, aj keď v prípade Belgicka majú významný vplyv na činnosť SEL. Ide o normy, ktoré od členských štátov požaduje Európska legislatíva, predovšetkým smernica o skládkach odpadov (11) a smernica o obaloch a obalovom odpade (12). Pomoc sa neposkytuje na to, aby umožnila podniku dosahovať hodnoty nižšie ako stanovujú normy, ktoré sa naňho priamo vzťahujú. Prvá situácia spomenutá v bode 29 rámcovej pomoci ŽP, ktorá povoľuje udeľovanie pomoci na to, aby podniky mohli dosahovať hodnoty nižšie ako stanovujú platné komunitárne normy, sa teda v tomto prípade nemôže uplatniť. |
| --- | --- |

(52)

Komisia ďalej poznamenáva, že normy o podiele recyklovaného odpadu nie sú právne normy s priamym účinkom na jednotlivé podniky, aj keď v prípade Belgicka majú významný vplyv na činnosť SEL. Ide o normy, ktoré od členských štátov požaduje Európska legislatíva, predovšetkým smernica o skládkach odpadov (11) a smernica o obaloch a obalovom odpade (12). Pomoc sa neposkytuje na to, aby umožnila podniku dosahovať hodnoty nižšie ako stanovujú normy, ktoré sa naňho priamo vzťahujú. Prvá situácia spomenutá v bode 29 rámcovej pomoci ŽP, ktorá povoľuje udeľovanie pomoci na to, aby podniky mohli dosahovať hodnoty nižšie ako stanovujú platné komunitárne normy, sa teda v tomto prípade nemôže uplatniť.

| (53) | Podľa Belgicka by však bolo možné uplatniť druhú situáciu spomenutú v bode 29 rámcovej pomoci ŽP, t. j. keď je pomoc poskytovaná podnikom realizujúcim investície, na ktoré sa nevzťahujú komunitárne normy. Komisia napriek tomu došla k zamietavému záveru. Pomoc v prospech investícií do PM3, PM4 a DIP2 má spoločný cieľ - uprednostniť recykláciu a odbremeniť tak skutočných znečisťovateľov od poplatkov, ktoré by inak museli znášať. Pomoc nemá za cieľ znížiť množstvo odpadového papiera, ktorý pochádza z predaja SEL. Skôr podporuje SEL, aby prevzal odpadový papier, ktorý môže pochádzať z produktov predávaných ktorýmkoľvek výrobcom papiera. Podľa názoru Komisie, bod 29 rámcovej pomoci ŽP je uplatniteľný v prípadoch, keď podnik investuje, aby zlepšil vlastnú výkonnosť v oblasti životného prostredia a na zníženie vlastného znečisťovania. V takýchto prípadoch sa môže pomoc poskytnúť, aby podnietila podnik zlepšiť svoju vlastnú situáciu v oblasti ochrany životného prostredia. Pravidlá by sa inak mohli ľahko obchádzať tak, že pomoc by sa neposkytovala znečisťovateľom, ale spoločnostiam, ktoré sa starajú o znečistenie. |
| --- | --- |

(53)

Podľa Belgicka by však bolo možné uplatniť druhú situáciu spomenutú v bode 29 rámcovej pomoci ŽP, t. j. keď je pomoc poskytovaná podnikom realizujúcim investície, na ktoré sa nevzťahujú komunitárne normy. Komisia napriek tomu došla k zamietavému záveru. Pomoc v prospech investícií do PM3, PM4 a DIP2 má spoločný cieľ - uprednostniť recykláciu a odbremeniť tak skutočných znečisťovateľov od poplatkov, ktoré by inak museli znášať. Pomoc nemá za cieľ znížiť množstvo odpadového papiera, ktorý pochádza z predaja SEL. Skôr podporuje SEL, aby prevzal odpadový papier, ktorý môže pochádzať z produktov predávaných ktorýmkoľvek výrobcom papiera. Podľa názoru Komisie, bod 29 rámcovej pomoci ŽP je uplatniteľný v prípadoch, keď podnik investuje, aby zlepšil vlastnú výkonnosť v oblasti životného prostredia a na zníženie vlastného znečisťovania. V takýchto prípadoch sa môže pomoc poskytnúť, aby podnietila podnik zlepšiť svoju vlastnú situáciu v oblasti ochrany životného prostredia. Pravidlá by sa inak mohli ľahko obchádzať tak, že pomoc by sa neposkytovala znečisťovateľom, ale spoločnostiam, ktoré sa starajú o znečistenie.

| (54) | Túto interpretáciu potvrdzuje bod 18 b) rámcovej pomoci ŽP, podľa ktorého „pomoc môže tiež slúžiť ako podnet, predovšetkým aby podporila spoločnosti v prekonaní noriem, alebo vo vykonaní dodatočných investícií určených na zníženie znečistenia z ich zariadení“. |
| --- | --- |

(54)

Túto interpretáciu potvrdzuje bod 18 b) rámcovej pomoci ŽP, podľa ktorého „pomoc môže tiež slúžiť ako podnet, predovšetkým aby podporila spoločnosti v prekonaní noriem, alebo vo vykonaní dodatočných investícií určených na zníženie znečistenia z ich zariadení“.

| (55) | Okrem toho interpretácia navrhnutá Belgickom by umožnila členským štátom dotovať investície vo všetkých odvetviach, v ktorých je možné používať sekundárne suroviny. Táto pomoc by sa poskytla bez toho, že by podniky museli rešpektovať pravidlá poskytovania štátnej pomoci, predovšetkým regionálnej pomoci alebo pomoci investíciám MSP (malých a stredných podnikov). Takáto pomoc by mohla spôsobiť vážne deformácie na dotknutých trhoch. |
| --- | --- |

(55)

Okrem toho interpretácia navrhnutá Belgickom by umožnila členským štátom dotovať investície vo všetkých odvetviach, v ktorých je možné používať sekundárne suroviny. Táto pomoc by sa poskytla bez toho, že by podniky museli rešpektovať pravidlá poskytovania štátnej pomoci, predovšetkým regionálnej pomoci alebo pomoci investíciám MSP (malých a stredných podnikov). Takáto pomoc by mohla spôsobiť vážne deformácie na dotknutých trhoch.

| (56) | Komisia preto zastáva názor, že bod 29 rámcovej pomoci ŽP sa nevzťahuje na plný rozsah investícií do PM3, PM4 a DIP2. Komisia napriek tomu skúmala, či sa body 29 alebo 30 rámcovej pomoci ŽP nevzťahujú na niektoré časti investícií. |
| --- | --- |

(56)

Komisia preto zastáva názor, že bod 29 rámcovej pomoci ŽP sa nevzťahuje na plný rozsah investícií do PM3, PM4 a DIP2. Komisia napriek tomu skúmala, či sa body 29 alebo 30 rámcovej pomoci ŽP nevzťahujú na niektoré časti investícií.

5.3.2.   Jednotlivé časti environmentálnych investícií do PM3, PM4 a DIP2, zníženie spotreby energie PM4

| (57) | Ako sa uviedlo v bode 9, Belgicko sa domnieva, že jednotlivým častiam investícií do PM4 a DIP2, ktoré predstavujú dodatočné náklady vo výške aspoň 19,1 miliónov EUR, by sa mohla poskytnúť pomoc podľa bodu 29 rámcovej pomoci ŽP. Opis týchto častí však poukazuje na viaceré prípady úspor nákladov. Napríklad dodatočné investície do chladiacich veží by viedli k zníženiu spotreby energie počas zimného obdobia o 10 MW. Uzatvorenie okruhu bielej vody slúži na zníženie spotreby vody. Použitie čeľusťových lisov namiesto konvenčných lisov umožňuje SEL získať suchší papier, optimalizovať proces sušenia a šetrí energiu. Napriek opakovaným požiadavkám Komisie Belgicko nepreukázalo, že tieto náklady by tiež mohli byť povolené ako dodatočné náklady, ani nenaznačilo, aké výhody by pre SEL z týchto konkrétnych častí investície vyplynuli tak, ako to požadujú body 36 a 37 rámcovej pomoci ŽP. Preto nie je možné vypočítať výšku pomoci, ktorá by sa mohla povoliť. |
| --- | --- |

(57)

Ako sa uviedlo v bode 9, Belgicko sa domnieva, že jednotlivým častiam investícií do PM4 a DIP2, ktoré predstavujú dodatočné náklady vo výške aspoň 19,1 miliónov EUR, by sa mohla poskytnúť pomoc podľa bodu 29 rámcovej pomoci ŽP. Opis týchto častí však poukazuje na viaceré prípady úspor nákladov. Napríklad dodatočné investície do chladiacich veží by viedli k zníženiu spotreby energie počas zimného obdobia o 10 MW. Uzatvorenie okruhu bielej vody slúži na zníženie spotreby vody. Použitie čeľusťových lisov namiesto konvenčných lisov umožňuje SEL získať suchší papier, optimalizovať proces sušenia a šetrí energiu. Napriek opakovaným požiadavkám Komisie Belgicko nepreukázalo, že tieto náklady by tiež mohli byť povolené ako dodatočné náklady, ani nenaznačilo, aké výhody by pre SEL z týchto konkrétnych častí investície vyplynuli tak, ako to požadujú body 36 a 37 rámcovej pomoci ŽP. Preto nie je možné vypočítať výšku pomoci, ktorá by sa mohla povoliť.

| (58) | Ako sa uvádza v bode 10, Belgicko presadzovalo, aby PM4 mohol mať nárok na pomoc podľa bodu 30 rámcovej pomoci ŽP, keďže umožňuje znížiť spotrebu energie. Namiesto investície do stroja na papier s klasickou šírkou sa SEL rozhodol pre inovatívny stroj, ktorý spotrebuje menej energie. Investícia teda spadá pod definíciu úspor energie. |
| --- | --- |

(58)

Ako sa uvádza v bode 10, Belgicko presadzovalo, aby PM4 mohol mať nárok na pomoc podľa bodu 30 rámcovej pomoci ŽP, keďže umožňuje znížiť spotrebu energie. Namiesto investície do stroja na papier s klasickou šírkou sa SEL rozhodol pre inovatívny stroj, ktorý spotrebuje menej energie. Investícia teda spadá pod definíciu úspor energie.

| (59) | Podľa bodov 36 a 37 rámcovej pomoci ŽP sú oprávnené iba investície nevyhnutné na splnenie environmentálnych cieľov. Nejde iba o nejakú časť PM4, ktorá umožňuje znížiť spotrebu energie. Kľúčovým faktorom je väčšia šírka všetkých rotujúcich prvkov, ktorá ovplyvňuje celkovú koncepciu a konštrukciu stroja a vyžaduje si nižšiu rýchlosť, aj úpravu lisovacej časti. Nezávislý odborník vypracoval podrobné hodnotenie nákladov na konvenčný stroj na výrobu novinového papiera. Následne sa vypracovalo podrobné hodnotenie nákladov na danú investíciu. Rozdiely nevyplývajú iba z technických špecifikácií, ale aj z podrobnejších znalostí, odhadov potenciálnych znížení cien atď. Odhadované oprávnené náklady vo výške 14,1 milióna eur však zahŕňajú iba rozdiely nákladov spojené s investíciami do zariadení (13). Toto hodnotenie sa vypracovalo na základe konzervatívnych predpokladov, vyhýbajúc sa prehnaným odhadom. |
| --- | --- |

(59)

Podľa bodov 36 a 37 rámcovej pomoci ŽP sú oprávnené iba investície nevyhnutné na splnenie environmentálnych cieľov. Nejde iba o nejakú časť PM4, ktorá umožňuje znížiť spotrebu energie. Kľúčovým faktorom je väčšia šírka všetkých rotujúcich prvkov, ktorá ovplyvňuje celkovú koncepciu a konštrukciu stroja a vyžaduje si nižšiu rýchlosť, aj úpravu lisovacej časti. Nezávislý odborník vypracoval podrobné hodnotenie nákladov na konvenčný stroj na výrobu novinového papiera. Následne sa vypracovalo podrobné hodnotenie nákladov na danú investíciu. Rozdiely nevyplývajú iba z technických špecifikácií, ale aj z podrobnejších znalostí, odhadov potenciálnych znížení cien atď. Odhadované oprávnené náklady vo výške 14,1 milióna eur však zahŕňajú iba rozdiely nákladov spojené s investíciami do zariadení (13). Toto hodnotenie sa vypracovalo na základe konzervatívnych predpokladov, vyhýbajúc sa prehnaným odhadom.

| (60) | Podľa bodu 37 pododstavec 2 rámcovej pomoci ŽP, výpočet oprávnených nákladov sa musí očistiť od výhod vyplývajúcich z prípadného zvýšenia kapacity a úspor nákladov, ktoré vzniknú počas prvých piatich rokov života investície. Zvýšené počiatočné náklady počas prvých piatich rokov života investície však prevyšujú výhody vyplývajúce z úspor v oblasti energie, surovín a produktivity. |
| --- | --- |

(60)

Podľa bodu 37 pododstavec 2 rámcovej pomoci ŽP, výpočet oprávnených nákladov sa musí očistiť od výhod vyplývajúcich z prípadného zvýšenia kapacity a úspor nákladov, ktoré vzniknú počas prvých piatich rokov života investície. Zvýšené počiatočné náklady počas prvých piatich rokov života investície však prevyšujú výhody vyplývajúce z úspor v oblasti energie, surovín a produktivity.

| (61) | Komisia nakoniec dospela k záveru, že v prípade PM4 možno považovať za prijateľnú pomoc vo výške 40 % × 14,1 miliónov EUR = 5,64 miliónov EUR. |
| --- | --- |

(61)

Komisia nakoniec dospela k záveru, že v prípade PM4 možno považovať za prijateľnú pomoc vo výške 40 % × 14,1 miliónov EUR = 5,64 miliónov EUR.

| (62) | Neexistuje žiadna paralela, podľa ktorej by bolo možné považovať pomoc poskytnutú na PM3 a DIP2 za kompatibilnú. |
| --- | --- |

(62)

Neexistuje žiadna paralela, podľa ktorej by bolo možné považovať pomoc poskytnutú na PM3 a DIP2 za kompatibilnú.

5.3.3.   Zariadenie na spaľovanie kalov KPTE

| (63) | Podľa bodu 31 rámcovej pomoci ŽP, investície do kombinovanej produkcie elektriny a tepla môžu využívať pomoc, ak je účinnosť konverzie zvlášť vysoká. V tomto smere Komisia berie do úvahy predovšetkým typ primárnej energie používanej vo výrobnom procese. Tieto investície môžu profitovať z pomoci v základnej výške 40 % oprávnených nákladov, v súlade s bodmi 36 a 37 rámcovej pomoci ŽP. |
| --- | --- |

(63)

Podľa bodu 31 rámcovej pomoci ŽP, investície do kombinovanej produkcie elektriny a tepla môžu využívať pomoc, ak je účinnosť konverzie zvlášť vysoká. V tomto smere Komisia berie do úvahy predovšetkým typ primárnej energie používanej vo výrobnom procese. Tieto investície môžu profitovať z pomoci v základnej výške 40 % oprávnených nákladov, v súlade s bodmi 36 a 37 rámcovej pomoci ŽP.

| (64) | Zariadenie bude používať biomasu (14) pochádzajúcu priamo z továrne a zemný plyn a bude mať účinnosť konverzie 87,5–90 %. Aj vzhľadom na ustanovenia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/8/ES z 11. februára 2004 o podpore kogenerácie na základe užitočného dopytu po teple na vnútornom trhu energie, doplňujúcej a upravujúcej smernicu 92/42/EHS (15) sa Komisia domnieva, že táto investícia patrí pod pôsobnosť bodu 31 rámcovej pomoci ŽP. |
| --- | --- |

(64)

Zariadenie bude používať biomasu (14) pochádzajúcu priamo z továrne a zemný plyn a bude mať účinnosť konverzie 87,5–90 %. Aj vzhľadom na ustanovenia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/8/ES z 11. februára 2004 o podpore kogenerácie na základe užitočného dopytu po teple na vnútornom trhu energie, doplňujúcej a upravujúcej smernicu 92/42/EHS (15) sa Komisia domnieva, že táto investícia patrí pod pôsobnosť bodu 31 rámcovej pomoci ŽP.

| (65) | Ide o náklady týkajúce sa budov, zariadení a vybavenia, ktoré sú potrebné na výrobu a využitie elektriny a pary vytvorenej zariadením na kombinovanú produkciu elektriny a tepla z biomasy. Sú teda oprávnené podľa bodu 36 rámcovej pomoci ŽP. |
| --- | --- |

(65)

Ide o náklady týkajúce sa budov, zariadení a vybavenia, ktoré sú potrebné na výrobu a využitie elektriny a pary vytvorenej zariadením na kombinovanú produkciu elektriny a tepla z biomasy. Sú teda oprávnené podľa bodu 36 rámcovej pomoci ŽP.

| (66) | Podľa bodu 37 pododstavca 2 rámcovej pomoci ŽP sú oprávnené iba dodatočné náklady. V tomto prípade by bolo najúspornejšie investovať do konvenčného zariadenia na produkciu tepla a elektriny. Pozostávalo by z vysokotlakového parného generátora s výkonom 55 000 kW a z prídavnej parnej turbíny s výkonom 9 400 kW, čo by predstavovalo celkové investičné náklady 5 180 000 EUR. |
| --- | --- |

(66)

Podľa bodu 37 pododstavca 2 rámcovej pomoci ŽP sú oprávnené iba dodatočné náklady. V tomto prípade by bolo najúspornejšie investovať do konvenčného zariadenia na produkciu tepla a elektriny. Pozostávalo by z vysokotlakového parného generátora s výkonom 55 000 kW a z prídavnej parnej turbíny s výkonom 9 400 kW, čo by predstavovalo celkové investičné náklady 5 180 000 EUR.

| (67) | Podľa bodu 37 pododstavca 3 rámcovej pomoci ŽP, výpočet oprávnených nákladov sa musí očistiť od výhod vyplývajúcich z úspor nákladov, ktoré vzniknú počas prvých piatich rokov investície a od dodatočnej vedľajšej produkcie počas rovnakého obdobia. Ide o tieto úspory:






  — | ušetrené náklady na využívanie konvenčného zariadenia na kombinovanú produkciu tepla a elektriny: ide o náklady na zásobovanie konvenčného zariadenia KPTE palivom na produkciu rovnakého množstva pary a tepla, náklady na personál, náklady na údržbu a náklady na demineralizovanú vodu, ktorá je potrebná na fungovanie konvenčného zariadenia, |
| --- | --- | --- |

(67)

Podľa bodu 37 pododstavca 3 rámcovej pomoci ŽP, výpočet oprávnených nákladov sa musí očistiť od výhod vyplývajúcich z úspor nákladov, ktoré vzniknú počas prvých piatich rokov investície a od dodatočnej vedľajšej produkcie počas rovnakého obdobia. Ide o tieto úspory:

—

ušetrené náklady na využívanie konvenčného zariadenia na kombinovanú produkciu tepla a elektriny: ide o náklady na zásobovanie konvenčného zariadenia KPTE palivom na produkciu rovnakého množstva pary a tepla, náklady na personál, náklady na údržbu a náklady na demineralizovanú vodu, ktorá je potrebná na fungovanie konvenčného zariadenia,

| — | ušetrené náklady na úpravu kalov. Ak by sa kaly nespaľovali v zariadení KPTE, SEL by mal na výber medzi týmito riešeniami: 1. rozptýlenie, predovšetkým pokiaľ ide o kaly pochádzajúce z úpravy vody, nie však kalov pochádzajúcich z jednotky na odstraňovanie farby; 2. použitie v tehlárskom priemysle; 3. použitie ako palivo na výrobu elektriny, predovšetkým preto, že kaly možno považovať za biomasu; 4. použitie v cementárskom odvetví, |
| --- | --- |

—

ušetrené náklady na úpravu kalov. Ak by sa kaly nespaľovali v zariadení KPTE, SEL by mal na výber medzi týmito riešeniami: 1. rozptýlenie, predovšetkým pokiaľ ide o kaly pochádzajúce z úpravy vody, nie však kalov pochádzajúcich z jednotky na odstraňovanie farby; 2. použitie v tehlárskom priemysle; 3. použitie ako palivo na výrobu elektriny, predovšetkým preto, že kaly možno považovať za biomasu; 4. použitie v cementárskom odvetví,

| — | prevádzková pomoc: SEL bude môcť na produkovanú elektrinu získať „zelené certifikáty“. Belgické úrady garantujú minimálnu cenu 80 eur za certifikát. Skutočná cena získaná v roku 2003 bola o trochu vyššia. |
| --- | --- |

—

prevádzková pomoc: SEL bude môcť na produkovanú elektrinu získať „zelené certifikáty“. Belgické úrady garantujú minimálnu cenu 80 eur za certifikát. Skutočná cena získaná v roku 2003 bola o trochu vyššia.

| (68) | Dodatočné náklady sú nasledujúce prevádzkové náklady zariadenia KPTE spaľujúceho kaly: plyn na spolunapájanie, preprava a odstraňovanie sadzí, spotreba demineralizovanej vody, omnoho vyššie náklady na personál, náklady na environmentálne certifikáty, kontrola a náklady na čistenie spaľovacích plynov. Náklady na dehydratáciu kalov pred spaľovaním sa neodpočítali, keďže dehydratácia je potrebná v každom prípade. |
| --- | --- |

(68)

Dodatočné náklady sú nasledujúce prevádzkové náklady zariadenia KPTE spaľujúceho kaly: plyn na spolunapájanie, preprava a odstraňovanie sadzí, spotreba demineralizovanej vody, omnoho vyššie náklady na personál, náklady na environmentálne certifikáty, kontrola a náklady na čistenie spaľovacích plynov. Náklady na dehydratáciu kalov pred spaľovaním sa neodpočítali, keďže dehydratácia je potrebná v každom prípade.

| (69) | Počas piatich rokov, od mája 2003 do apríla 2008, by celkové čisté úspory dosiahli 16 343 000 EUR (čistá súčasná hodnota k 1. januáru 2003). |
| --- | --- |

(69)

Počas piatich rokov, od mája 2003 do apríla 2008, by celkové čisté úspory dosiahli 16 343 000 EUR (čistá súčasná hodnota k 1. januáru 2003).

| (70) | Vzhľadom na predchádzajúce údaje sa výška oprávnenej pomoci rovná 40 % × [55 147 000 EUR – 5 180 000 EUR – 16 343 000 EUR] = 13 449 600 EUR. |
| --- | --- |

(70)

Vzhľadom na predchádzajúce údaje sa výška oprávnenej pomoci rovná 40 % × [55 147 000 EUR – 5 180 000 EUR – 16 343 000 EUR] = 13 449 600 EUR.

| (71) | V niektorých prípadoch môže spaľovanie kalov v zariadení KPTE spadať pod bod 29 rámcovej pomoci ŽP, napríklad keď si spoločnosť zvolí technológiu na likvidáciu kalov, ktorá je ekologickejšia ako iná technológia, tiež povolená na základe komunitárnych predpisov. SEL však nemá takúto možnosť. Kaly by sa v každom prípade spaľovali bez ohľadu na to, či je ich tepelná hodnota využitá, alebo nie. Preto výhody zvoleného zariadenia z environmentálneho hľadiska spočívajú vo využití energie vďaka kombinovanej produkcii elektriny a tepla. Pomoc by teda nakoniec mohla byť povolená iba na základe bodu 31 rámcovej pomoci ŽP. |
| --- | --- |

(71)

V niektorých prípadoch môže spaľovanie kalov v zariadení KPTE spadať pod bod 29 rámcovej pomoci ŽP, napríklad keď si spoločnosť zvolí technológiu na likvidáciu kalov, ktorá je ekologickejšia ako iná technológia, tiež povolená na základe komunitárnych predpisov. SEL však nemá takúto možnosť. Kaly by sa v každom prípade spaľovali bez ohľadu na to, či je ich tepelná hodnota využitá, alebo nie. Preto výhody zvoleného zariadenia z environmentálneho hľadiska spočívajú vo využití energie vďaka kombinovanej produkcii elektriny a tepla. Pomoc by teda nakoniec mohla byť povolená iba na základe bodu 31 rámcovej pomoci ŽP.

5.3.4.   Úprava mäkkej vody

| (72) | Investície sú potrebné, aby bolo možné využívať povrchovú vodu z potoka Kale. Belgicko však nepotvrdilo, že SEL mohol mať inú, lacnejšiu možnosť, ktorá by bola v súlade s komunitárnou legislatívou. Belgicko uznáva, že „v praxi nie je realistické čerpať také množstvá podzemnej vody. Ak by však SEL mal povolenie na (obmedzený) odber podzemnej vody, pokračovanie v odbere by bolo možné rozumne považovať za realistické“. Lenže SEL v súčasnosti nemá žiadne povolenie, ktoré by mu umožňovalo odberať podzemnú vodu a v tejto veci neboli poskytnuté žiadne podrobnosti. Vzhľadom na existujúce a narastajúce problémy v oblasti spodných vôd vo Flámsku sa zdá, že úrady obmedzujú vydávanie nových povolení. Navyše, ako vysvetľuje Belgicko, o nevyužívaní podzemných vôd sa rozhodlo pod vplyvom ustanovení o udržateľnej správe vôd smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorá ustanovuje rámec pre komunitárnu politiku v oblasti vody (16) (ďalej len rámcová smernica o vode). Pokiaľ ide o podzemné vody, článok 4 ods. 1 písm. b) bod ii) smernice od členských štátov požaduje, aby ochraňovali, zveľaďovali a obnovovali všetky sústavy podzemných vôd a zabezpečili rovnováhu medzi odberom a obnovovaním podzemných vôd, aby sa zabezpečil dobrý stav podzemných vôd. Tento cieľ sa má dosiahnuť v roku 2015 a stanovili sa rôzne prechodné termíny. Vrstva (vrstvy) spodnej vody, ktorú by mal podnik Stora Enso využívať, sa v súčasnosti nadmerne využíva. Lehota, rok 2015, má preto odteraz politické dôsledky. Komisia preto nemôže pri výpočte oprávnených nákladov brať túto možnosť do úvahy a podľa bodu 40 rámcovej pomoci ŽP sa žiadna pomoc nemôže považovať za kompatibilnú pre túto konkrétnu položku. |
| --- | --- |

(72)

Investície sú potrebné, aby bolo možné využívať povrchovú vodu z potoka Kale. Belgicko však nepotvrdilo, že SEL mohol mať inú, lacnejšiu možnosť, ktorá by bola v súlade s komunitárnou legislatívou. Belgicko uznáva, že „v praxi nie je realistické čerpať také množstvá podzemnej vody. Ak by však SEL mal povolenie na (obmedzený) odber podzemnej vody, pokračovanie v odbere by bolo možné rozumne považovať za realistické“. Lenže SEL v súčasnosti nemá žiadne povolenie, ktoré by mu umožňovalo odberať podzemnú vodu a v tejto veci neboli poskytnuté žiadne podrobnosti. Vzhľadom na existujúce a narastajúce problémy v oblasti spodných vôd vo Flámsku sa zdá, že úrady obmedzujú vydávanie nových povolení. Navyše, ako vysvetľuje Belgicko, o nevyužívaní podzemných vôd sa rozhodlo pod vplyvom ustanovení o udržateľnej správe vôd smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorá ustanovuje rámec pre komunitárnu politiku v oblasti vody (16) (ďalej len rámcová smernica o vode). Pokiaľ ide o podzemné vody, článok 4 ods. 1 písm. b) bod ii) smernice od členských štátov požaduje, aby ochraňovali, zveľaďovali a obnovovali všetky sústavy podzemných vôd a zabezpečili rovnováhu medzi odberom a obnovovaním podzemných vôd, aby sa zabezpečil dobrý stav podzemných vôd. Tento cieľ sa má dosiahnuť v roku 2015 a stanovili sa rôzne prechodné termíny. Vrstva (vrstvy) spodnej vody, ktorú by mal podnik Stora Enso využívať, sa v súčasnosti nadmerne využíva. Lehota, rok 2015, má preto odteraz politické dôsledky. Komisia preto nemôže pri výpočte oprávnených nákladov brať túto možnosť do úvahy a podľa bodu 40 rámcovej pomoci ŽP sa žiadna pomoc nemôže považovať za kompatibilnú pre túto konkrétnu položku.

5.3.5.   Úprava odpadových vôd

| (73) | Belgicko vysvetľuje, že kvalita odpadových vôd spĺňa normy prísnejšie ako väčšina noriem uvedených v predmetnom povolení a ako normy VLAREM II, ktoré sú podľa Belgicka založené na najlepších dostupných technológiách, ako to vyžaduje smernica 96/61/EHS. Kritickým bodom však je koncentrácia chemickej potreby kyslíka (CPK) vo vode. SEL nebude schopný v blízkej budúcnosti znížiť CPK pod 260 mg/l. |
| --- | --- |

(73)

Belgicko vysvetľuje, že kvalita odpadových vôd spĺňa normy prísnejšie ako väčšina noriem uvedených v predmetnom povolení a ako normy VLAREM II, ktoré sú podľa Belgicka založené na najlepších dostupných technológiách, ako to vyžaduje smernica 96/61/EHS. Kritickým bodom však je koncentrácia chemickej potreby kyslíka (CPK) vo vode. SEL nebude schopný v blízkej budúcnosti znížiť CPK pod 260 mg/l.

| (74) | Referenčný dokument „Najlepšie dostupné technológie“ pre papierenské odvetvie uvádza hodnotu CPK 1 700–2 700 mg/l, ktorá je ale založená na omnoho vyššej spotrebe vody na tonu papiera, ktorá sa považovala za najlepšiu technológiu dostupnú v čase tvorby tohto dokumentu. Belgicko spomína odbornú štúdiu, podľa ktorej sa norma 260 mg/l považuje za extrémne ambicióznu a bezprecedentnú v papierenskom odvetví. Hodnotenie vplyvu na životné prostredie sa napriek tomu odvoláva na výsledky továrne Stora Enso v Nemeckom Sasku, podľa ktorých by emisie mali byť 260 mg/l. |
| --- | --- |

(74)

Referenčný dokument „Najlepšie dostupné technológie“ pre papierenské odvetvie uvádza hodnotu CPK 1 700–2 700 mg/l, ktorá je ale založená na omnoho vyššej spotrebe vody na tonu papiera, ktorá sa považovala za najlepšiu technológiu dostupnú v čase tvorby tohto dokumentu. Belgicko spomína odbornú štúdiu, podľa ktorej sa norma 260 mg/l považuje za extrémne ambicióznu a bezprecedentnú v papierenskom odvetví. Hodnotenie vplyvu na životné prostredie sa napriek tomu odvoláva na výsledky továrne Stora Enso v Nemeckom Sasku, podľa ktorých by emisie mali byť 260 mg/l.

| (75) | Environmentálne povolenie udelené investícii Stora Enso je ešte prísnejšie a požaduje maximálnu hodnotu CPK 180 mg/l, ktorá je založená na platnej flámskej právnej norme. SEL požadoval výnimku, aby mohol vypúšťať odpadové vody s CPK 260 mg/l. Povolenie bolo udelené s odkazom na túto požiadavku a s výhľadom na štúdiu o budúcich zlepšeniach, ktoré by mali umožniť dosiahnuť normu 180 mg/l. |
| --- | --- |

(75)

Environmentálne povolenie udelené investícii Stora Enso je ešte prísnejšie a požaduje maximálnu hodnotu CPK 180 mg/l, ktorá je založená na platnej flámskej právnej norme. SEL požadoval výnimku, aby mohol vypúšťať odpadové vody s CPK 260 mg/l. Povolenie bolo udelené s odkazom na túto požiadavku a s výhľadom na štúdiu o budúcich zlepšeniach, ktoré by mali umožniť dosiahnuť normu 180 mg/l.

| (76) | Podľa článku 10 smernice o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia: „ak environmentálna norma požaduje podmienky prísnejšie ako tie, ktoré možno dosiahnuť použitím najlepších dostupných technológií, v povolení sa budú požadovať dodatočné podmienky bez toho, aby boli dotknuté iné opatrenia, ktoré možno vykonať na splnenie environmentálnych noriem“. Stroj na papier firmy Stora Enso bude vypúšťať odpad do kanála Gent-Terneuzen, ktorý je značne znečistený. Podľa posúdenia vplyvov na životné prostredie, celkový odpad zo SEL s hodnotou CPK 260 mg/l predstavuje od 10 do 15 % celkového CPK vypúšťaného do kanála, čo bude mať významný vplyv a prekročí predpokladané kvalitatívne hodnoty. Rámcová smernica o vode požaduje, aby členské štáty definovali vhodné kvalitatívne ciele pre prijímajúce vody v členských štátoch. Aj keď povinnosti vyplývajúce z tejto smernice nemusia byť úplne záväzné, zdá sa, že ciele stanovené pre kanál Gent-Terneuzen neprekračujú požiadavky smernice. |
| --- | --- |

(76)

Podľa článku 10 smernice o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia: „ak environmentálna norma požaduje podmienky prísnejšie ako tie, ktoré možno dosiahnuť použitím najlepších dostupných technológií, v povolení sa budú požadovať dodatočné podmienky bez toho, aby boli dotknuté iné opatrenia, ktoré možno vykonať na splnenie environmentálnych noriem“. Stroj na papier firmy Stora Enso bude vypúšťať odpad do kanála Gent-Terneuzen, ktorý je značne znečistený. Podľa posúdenia vplyvov na životné prostredie, celkový odpad zo SEL s hodnotou CPK 260 mg/l predstavuje od 10 do 15 % celkového CPK vypúšťaného do kanála, čo bude mať významný vplyv a prekročí predpokladané kvalitatívne hodnoty. Rámcová smernica o vode požaduje, aby členské štáty definovali vhodné kvalitatívne ciele pre prijímajúce vody v členských štátoch. Aj keď povinnosti vyplývajúce z tejto smernice nemusia byť úplne záväzné, zdá sa, že ciele stanovené pre kanál Gent-Terneuzen neprekračujú požiadavky smernice.

| (77) | V dôsledku toho, ak sa povolilo vypúšťať odpad s CPK 260 mg/l, táto norma by sa musela považovať za komunitárnu normu ustanovenú najmä v súlade s článkom 10 smernice o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia a so všeobecnými cieľmi rámcovej smernice o vode. Belgicko nepreukázalo, že norma 260 mg/l by bola prísnejšia ako požiadavky komunitárnej legislatívy. Záver je, že investícia je potrebná na splnenie komunitárnych noriem v zmysle bodu 6 rámcovej pomoci ŽP, a preto sa jej nemôže poskytnúť pomoc. Aj keď investícia spĺňa normy prísnejšie, ako požadujú platné environmentálne normy s výnimkou CPK, zdá sa, že neexistujú žiadne oprávnené dodatočné investičné náklady a Komisia nemôže považovať žiadnu pomoc pre tieto investície za kompatibilnú. |
| --- | --- |

(77)

V dôsledku toho, ak sa povolilo vypúšťať odpad s CPK 260 mg/l, táto norma by sa musela považovať za komunitárnu normu ustanovenú najmä v súlade s článkom 10 smernice o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia a so všeobecnými cieľmi rámcovej smernice o vode. Belgicko nepreukázalo, že norma 260 mg/l by bola prísnejšia ako požiadavky komunitárnej legislatívy. Záver je, že investícia je potrebná na splnenie komunitárnych noriem v zmysle bodu 6 rámcovej pomoci ŽP, a preto sa jej nemôže poskytnúť pomoc. Aj keď investícia spĺňa normy prísnejšie, ako požadujú platné environmentálne normy s výnimkou CPK, zdá sa, že neexistujú žiadne oprávnené dodatočné investičné náklady a Komisia nemôže považovať žiadnu pomoc pre tieto investície za kompatibilnú.

5.3.6.   Terciárna úprava vody

| (78) | Doplňujúce investície do zariadení na terciárnu úpravu vody sa vykonajú, aby sa splnili normy o CPK. Belgicko nevysvetlilo, či sú tieto normy prísnejšie ako normy Spoločenstva. V každom prípade, Belgicko neoznámilo poskytnutie pomoci v prospech týchto investícií, keďže situácia ešte nie je jasná a závisí od výsledku štúdie, ktorú má SEL vypracovať, aby splnil požiadavky environmentálneho povolenia. Komisia teda nie je povinná dospieť k záveru v tomto bode. |
| --- | --- |

(78)

Doplňujúce investície do zariadení na terciárnu úpravu vody sa vykonajú, aby sa splnili normy o CPK. Belgicko nevysvetlilo, či sú tieto normy prísnejšie ako normy Spoločenstva. V každom prípade, Belgicko neoznámilo poskytnutie pomoci v prospech týchto investícií, keďže situácia ešte nie je jasná a závisí od výsledku štúdie, ktorú má SEL vypracovať, aby splnil požiadavky environmentálneho povolenia. Komisia teda nie je povinná dospieť k záveru v tomto bode.

5.4.   Železničná infraštruktúra a skladovanie odpadového papiera

| (79) | Táto časť projektu sa týka prepravnej činnosti, nie samotnej výroby papiera. Investícia teda bude ovplyvňovať v prvom rade hospodársku súťaž na trhu prepravy. Článok 73 zmluvy uvádza, že so zmluvou je v súlade pomoc, ktorá zodpovedá potrebám koordinácie prepravy. Nariadenie Rady (EHS) č. 1107/70 zo 4. júna 1970 o pomoci poskytovanej v oblasti železničnej, cestnej a vnútrozemskej lodnej prepravy (17) uplatňuje článok 73 zmluvy. Článok 3 ods. 1 písm. b) spomenutého nariadenia stanovuje, že až do vstupu do platnosti spoločnej úpravy vo veci prideľovania nákladov na infraštruktúru môžu členské štáty poskytovať pomoc podnikom, ktoré znášajú výdavky na infraštruktúru, ktorú používajú, zatiaľ čo iné podniky takéto výdavky nemajú. Podľa Komisie, v súlade so svojou predošlou praxou (18), náklady na zoraďovacie koľaje spadajú pod pôsobnosť spomenutého článku vzhľadom na to, že podniky, ktoré ponúkajú konkurenčné formy prepravy, predovšetkým cestnú prepravu, nemusia znášať rovnaké náklady na infraštruktúru. Vykonanie zmeny prepravy z jednej formy na inú, ako v tomto prípade, sa považuje za koordinačnú činnosť v zmysle článku 73 zmluvy. Podľa bežnej praxe Komisie môže byť na tomto základe za kompatibilnú so spoločným trhom považovaná pomoc až do výšky 50 %. Navyše SEL dokázal, že železničná preprava nie je potrebná na pokračovanie činnosti. Môžeme teda usúdiť, že pomoc môže podnietiť podnik, aby vykonal túto investíciu. V dôsledku toho môže byť na základe článku 73 pre túto časť projektu odôvodnená pomoc do výšky 4 432 000 EUR. |
| --- | --- |

(79)

Táto časť projektu sa týka prepravnej činnosti, nie samotnej výroby papiera. Investícia teda bude ovplyvňovať v prvom rade hospodársku súťaž na trhu prepravy. Článok 73 zmluvy uvádza, že so zmluvou je v súlade pomoc, ktorá zodpovedá potrebám koordinácie prepravy. Nariadenie Rady (EHS) č. 1107/70 zo 4. júna 1970 o pomoci poskytovanej v oblasti železničnej, cestnej a vnútrozemskej lodnej prepravy (17) uplatňuje článok 73 zmluvy. Článok 3 ods. 1 písm. b) spomenutého nariadenia stanovuje, že až do vstupu do platnosti spoločnej úpravy vo veci prideľovania nákladov na infraštruktúru môžu členské štáty poskytovať pomoc podnikom, ktoré znášajú výdavky na infraštruktúru, ktorú používajú, zatiaľ čo iné podniky takéto výdavky nemajú. Podľa Komisie, v súlade so svojou predošlou praxou (18), náklady na zoraďovacie koľaje spadajú pod pôsobnosť spomenutého článku vzhľadom na to, že podniky, ktoré ponúkajú konkurenčné formy prepravy, predovšetkým cestnú prepravu, nemusia znášať rovnaké náklady na infraštruktúru. Vykonanie zmeny prepravy z jednej formy na inú, ako v tomto prípade, sa považuje za koordinačnú činnosť v zmysle článku 73 zmluvy. Podľa bežnej praxe Komisie môže byť na tomto základe za kompatibilnú so spoločným trhom považovaná pomoc až do výšky 50 %. Navyše SEL dokázal, že železničná preprava nie je potrebná na pokračovanie činnosti. Môžeme teda usúdiť, že pomoc môže podnietiť podnik, aby vykonal túto investíciu. V dôsledku toho môže byť na základe článku 73 pre túto časť projektu odôvodnená pomoc do výšky 4 432 000 EUR.

5.5.   Kompatibilita založená priamo na článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy

| (80) | Keďže rámec pomoci ŽP sa nevzťahuje na investície do PM4 a DIP2 a na investíciu do PM3, Komisia skúmala, či by sa pomoc poskytnutá týmto investíciám mohla považovať za kompatibilnú na základe článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy. |
| --- | --- |

(80)

Keďže rámec pomoci ŽP sa nevzťahuje na investície do PM4 a DIP2 a na investíciu do PM3, Komisia skúmala, či by sa pomoc poskytnutá týmto investíciám mohla považovať za kompatibilnú na základe článku 87 ods. 3 písm. c) Zmluvy.

5.5.1.   PM4 a DIP2: výroba novinového papiera zo 100 % RV

| (81) | Investícia SEL do kapacity na výrobu novinového papiera zo 100 % RV sa musí považovať za investíciu zodpovedajúcu súčasnému stavu techniky, ktorú mnohí výrobcovia papiera vykonali alebo vykonajú v bližšej, či vzdialenejšej budúcnosti. Dostupnosť dostatočného množstva papierového odpadu sa zdá byť v tomto ohľade rozhodujúcim faktorom, ako to potvrdzujú príklady jednotiek na výrobu papiera zo 100 % RV spomenuté Belgickom, z ktorých jedna sa nachádza v inom závode Stora Enso. Technológia „zodpovedajúca súčasnému stavu technológie“ sa nesmie zamieňať za najčastejšie používanú technológiu. Skutočnosť, že výroba tohto typu strojov na papier (ešte) nie je sériovou výrobou a že na optimalizáciu je potrebné obdobie dvoch rokov, na názore Komisie nič nemení. Z tohto dôvodu Komisia nemôže považovať pomoc za kompatibilnú. Nedávno rozhodla podobne o pomoci poskytnutej investícii rovnakého typu spoločnosti Shotton vo Veľkej Británii (19). |
| --- | --- |

(81)

Investícia SEL do kapacity na výrobu novinového papiera zo 100 % RV sa musí považovať za investíciu zodpovedajúcu súčasnému stavu techniky, ktorú mnohí výrobcovia papiera vykonali alebo vykonajú v bližšej, či vzdialenejšej budúcnosti. Dostupnosť dostatočného množstva papierového odpadu sa zdá byť v tomto ohľade rozhodujúcim faktorom, ako to potvrdzujú príklady jednotiek na výrobu papiera zo 100 % RV spomenuté Belgickom, z ktorých jedna sa nachádza v inom závode Stora Enso. Technológia „zodpovedajúca súčasnému stavu technológie“ sa nesmie zamieňať za najčastejšie používanú technológiu. Skutočnosť, že výroba tohto typu strojov na papier (ešte) nie je sériovou výrobou a že na optimalizáciu je potrebné obdobie dvoch rokov, na názore Komisie nič nemení. Z tohto dôvodu Komisia nemôže považovať pomoc za kompatibilnú. Nedávno rozhodla podobne o pomoci poskytnutej investícii rovnakého typu spoločnosti Shotton vo Veľkej Británii (19).

5.5.2.   PM3: prechod na časopisový papier z 80 % RV

| (82) | Výroba časopisového papiera SC s obsahom 80 % recyklovaných vláken nepochybne nie je obvyklá a je možné, že SEL Langerbrugge je prvou papierňou, kde sa používa 6 metrov dlhý „on-line“ kalander na výrobu kvalitného papiera SC s obsahom viac ako 60 % recyklovaných vláken. Je tiež nepochybne pravda, že vysokokvalitný produkt ako časopisový papier má obvykle menší obsah recyklovaných vláken. Napriek dôvodom uvedeným ďalej Komisia dospela k názoru, že investície do PM3 nie sú oprávnené na pomoc priamo na základe článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy. |
| --- | --- |

(82)

Výroba časopisového papiera SC s obsahom 80 % recyklovaných vláken nepochybne nie je obvyklá a je možné, že SEL Langerbrugge je prvou papierňou, kde sa používa 6 metrov dlhý „on-line“ kalander na výrobu kvalitného papiera SC s obsahom viac ako 60 % recyklovaných vláken. Je tiež nepochybne pravda, že vysokokvalitný produkt ako časopisový papier má obvykle menší obsah recyklovaných vláken. Napriek dôvodom uvedeným ďalej Komisia dospela k názoru, že investície do PM3 nie sú oprávnené na pomoc priamo na základe článku 87 ods. 3 písm. c) zmluvy.

| (83) | Po prvé, zvýšenie obsahu recyklovaných vláken je dnes trendom v papierenskom odvetví, nielen pre novinový papier, ale aj pre časopisový papier, predovšetkým kvality SC. Je možné, že z čisto technického pohľadu investícia ide nad rámec toho, čo sa dá považovať za súčasný stav technológie, aj keď ešte nie je isté, že cieľ 80-percentného podielu recyklovaných vláken možno dosiahnuť. V každom prípade, tieto ciele nevyzerajú byť zásadne odlišné od cieľov, ktoré sú schopní dosiahnuť iní výrobcovia papiera, či už v súčasnosti alebo v blízkej budúcnosti. Potvrdzujú to údaje, ktoré poskytli zainteresované tretie strany, ale aj údaje z iných prípadov, ktoré Komisia skúmala v minulosti (20). |
| --- | --- |

(83)

Po prvé, zvýšenie obsahu recyklovaných vláken je dnes trendom v papierenskom odvetví, nielen pre novinový papier, ale aj pre časopisový papier, predovšetkým kvality SC. Je možné, že z čisto technického pohľadu investícia ide nad rámec toho, čo sa dá považovať za súčasný stav technológie, aj keď ešte nie je isté, že cieľ 80-percentného podielu recyklovaných vláken možno dosiahnuť. V každom prípade, tieto ciele nevyzerajú byť zásadne odlišné od cieľov, ktoré sú schopní dosiahnuť iní výrobcovia papiera, či už v súčasnosti alebo v blízkej budúcnosti. Potvrdzujú to údaje, ktoré poskytli zainteresované tretie strany, ale aj údaje z iných prípadov, ktoré Komisia skúmala v minulosti (20).

| (84) | Po druhé, investícia vynikajúco zapadá do investičného program SEL, ktorý je zameraný na zlepšenie bez vytvárania nových kapacít, ktoré by mohli deformovať trhy. Podľa vyjadrenia SEL, zatvorenie PM2 zapadá „dokonale do programu kontinuálneho zlepšovania Stora Enso zameraného na zatvorenie výrobných jednotiek, ktoré nie sú z dlhodobého hľadiska rentabilné“ („dit past volledig in Stora Enso’s continue verbeteringsprogramma date er op gericht is productie-eenheden die op lange termijn niet rendabel zijn te laten uitlopen“). Jednotka PM4 je dokonalejšia ako stará jednotka PM3 a nová jednotka PM3 je dokonalejšia ako stará jednotka PM2. Vďaka zatvoreniu PM2 a niektorých aktív vo Švédsku a vo Fínsku sa predišlo vzniku nadbytočnej kapacity. Táto séria investícií prináša podniku SEL významné výhody, keďže nebude musieť znášať náklady na investíciu do úplne nového a drahého stroja na časopisový papier, nebude mať nadmernú kapacitu a spoločnosť bude môcť rozvinúť svoju technológiu bez toho, že by sa vystavila príliš veľkým finančným alebo ekonomickým rizikám. Okrem tejto investície neexistovalo žiadne iné lacnejšie riešenie, ktoré by umožnilo vyrábať papier s obsahom 80 % RV. Úprava PM2 by napríklad umožnila obsah najviac 55 % RV. Každý výrobca papiera, ktorý chce zostať dlhodobo konkurencieschopný, musí pravidelne investovať do inovačných produktov. Motivačný účinok pomoci teda zostáva sporný, aj keď sa dá povedať, že investícia sa týka technológie, ktorá prevyšuje súčasný stav technológie. |
| --- | --- |

(84)

Po druhé, investícia vynikajúco zapadá do investičného program SEL, ktorý je zameraný na zlepšenie bez vytvárania nových kapacít, ktoré by mohli deformovať trhy. Podľa vyjadrenia SEL, zatvorenie PM2 zapadá „dokonale do programu kontinuálneho zlepšovania Stora Enso zameraného na zatvorenie výrobných jednotiek, ktoré nie sú z dlhodobého hľadiska rentabilné“ („dit past volledig in Stora Enso’s continue verbeteringsprogramma date er op gericht is productie-eenheden die op lange termijn niet rendabel zijn te laten uitlopen“). Jednotka PM4 je dokonalejšia ako stará jednotka PM3 a nová jednotka PM3 je dokonalejšia ako stará jednotka PM2. Vďaka zatvoreniu PM2 a niektorých aktív vo Švédsku a vo Fínsku sa predišlo vzniku nadbytočnej kapacity. Táto séria investícií prináša podniku SEL významné výhody, keďže nebude musieť znášať náklady na investíciu do úplne nového a drahého stroja na časopisový papier, nebude mať nadmernú kapacitu a spoločnosť bude môcť rozvinúť svoju technológiu bez toho, že by sa vystavila príliš veľkým finančným alebo ekonomickým rizikám. Okrem tejto investície neexistovalo žiadne iné lacnejšie riešenie, ktoré by umožnilo vyrábať papier s obsahom 80 % RV. Úprava PM2 by napríklad umožnila obsah najviac 55 % RV. Každý výrobca papiera, ktorý chce zostať dlhodobo konkurencieschopný, musí pravidelne investovať do inovačných produktov. Motivačný účinok pomoci teda zostáva sporný, aj keď sa dá povedať, že investícia sa týka technológie, ktorá prevyšuje súčasný stav technológie.

| (85) | Po tretie, existuje celoeurópsky záväzok s cieľom dosiahnuť využívanie recyklovaných vláken vo výške priemerne 56 % do roku 2005. Súčasný priemer v Belgicku je 49,8 %. Aj keď časopisový papier má obvykle nižší obsah recyklovaných vláken, zdá sa byť náročné dosiahnuť tento cieľ iba zvyšovaním obsahu recyklovaných vláken v iných druhoch papiera. Samotný SEL zdôrazňuje, že vzhľadom na svoju pozíciu na belgickom trhu papiera majú tieto normy priamy vplyv na jeho činnosť. Novinový papier predstavuje iba obmedzenú časť celkovej produkcie papiera. Okrem toho nie všetky jednotky na výrobu novinového papiera sú dostatočne blízko k zdrojom recyklovaného papiera a môže sa ukázať, že nie je ekonomicky výhodné upraviť niektoré z nich na zvýšené používanie recyklovaných vláken od roku 2005. Nie je preto prekvapujúce, že zvýšenie podielu recyklovaného papiera je trendom aj v prípade časopisového papiera. |
| --- | --- |

(85)

Po tretie, existuje celoeurópsky záväzok s cieľom dosiahnuť využívanie recyklovaných vláken vo výške priemerne 56 % do roku 2005. Súčasný priemer v Belgicku je 49,8 %. Aj keď časopisový papier má obvykle nižší obsah recyklovaných vláken, zdá sa byť náročné dosiahnuť tento cieľ iba zvyšovaním obsahu recyklovaných vláken v iných druhoch papiera. Samotný SEL zdôrazňuje, že vzhľadom na svoju pozíciu na belgickom trhu papiera majú tieto normy priamy vplyv na jeho činnosť. Novinový papier predstavuje iba obmedzenú časť celkovej produkcie papiera. Okrem toho nie všetky jednotky na výrobu novinového papiera sú dostatočne blízko k zdrojom recyklovaného papiera a môže sa ukázať, že nie je ekonomicky výhodné upraviť niektoré z nich na zvýšené používanie recyklovaných vláken od roku 2005. Nie je preto prekvapujúce, že zvýšenie podielu recyklovaného papiera je trendom aj v prípade časopisového papiera.

| (86) | Po štvrté, Belgicko a SEL nevysvetlili, aké by boli náklady na podobnú investíciu do jednotky na výrobu časopisového papiera s „normálnym“ (alebo „normálnejším“) obsahom recyklovaných vláken a aké úspory by priniesla zrealizovaná investícia v porovnaní s touto alternatívou. Namiesto toho trvajú na tom, že dodatočné náklady sú potrebné nielen na dosiahnutie obsahu 80 % RV, ale aj na získanie vysoko kvalitného časopisového papiera strojom, ktorý bol pôvodne skonštruovaný na výrobu novinového papiera. Investičné náklady tak zahŕňajú položky ako dehydratačná inštalácia/zariadenie (papier SC sa ťažšie dehydruje), tretia sušiareň (pretože papier SC je ťažší), mäkké kalandre „on-line“ s 2x4 kliešťami na zabezpečenie dobrého lesku papiera, valce prispôsobené kvalite SC, nové drtiace nástroje na zabezpečenie drte pre kvalitu SC. Aj v najlepšom prípade by sa iba jedna časť investície mohla považovať za určenú na zvýšenie miery recyklácie (21). |
| --- | --- |

(86)

Po štvrté, Belgicko a SEL nevysvetlili, aké by boli náklady na podobnú investíciu do jednotky na výrobu časopisového papiera s „normálnym“ (alebo „normálnejším“) obsahom recyklovaných vláken a aké úspory by priniesla zrealizovaná investícia v porovnaní s touto alternatívou. Namiesto toho trvajú na tom, že dodatočné náklady sú potrebné nielen na dosiahnutie obsahu 80 % RV, ale aj na získanie vysoko kvalitného časopisového papiera strojom, ktorý bol pôvodne skonštruovaný na výrobu novinového papiera. Investičné náklady tak zahŕňajú položky ako dehydratačná inštalácia/zariadenie (papier SC sa ťažšie dehydruje), tretia sušiareň (pretože papier SC je ťažší), mäkké kalandre „on-line“ s 2x4 kliešťami na zabezpečenie dobrého lesku papiera, valce prispôsobené kvalite SC, nové drtiace nástroje na zabezpečenie drte pre kvalitu SC. Aj v najlepšom prípade by sa iba jedna časť investície mohla považovať za určenú na zvýšenie miery recyklácie (21).

| (87) | Po piate, ako sa uvádza v pododdiele 6.3.1, nič nezaručuje, že investícia umožní zvýšiť využívanie recyklovaných vláken alebo zvýšiť využívanie recyklovaných vláken pochádzajúcich z predaja SEL. Pomoc, napríklad, nie je podmienená prevzatím dodatočného množstva odpadového papiera z mestského zberu, ako v prípade pomoci poskytnutej spoločnosti Shotton. Keďže tu nejde o priamy prínos pre životné prostredie, cieľom pomoci sa zdá byť v prvom rade inovácia. Komisia sa napriek tomu môže oprieť o komunitárny rámec štátnej pomoci pre výskum a vývoj (22) na schválenie pomoci určenej výlučne na fázy základného a priemyselného výskumu a na predkonkurenčný vývoj. Čím má výskum a vývoj bližšie k trhu, tým väčšmi hrozí, že pomoc by deformovala hospodársku súťaž. Z tohto dôvodu bod 2.3 spomenutého rámca vylučuje pomoc určenú na činnosti, ktoré by sa mohli považovať za inovačné, ale nespadajú do rámca vyššie uvedených fáz. Pripomienky od zainteresovaných tretích strán potvrdzujú riziko deformácie hospodárskej súťaže v danej záležitosti. |
| --- | --- |

(87)

Po piate, ako sa uvádza v pododdiele 6.3.1, nič nezaručuje, že investícia umožní zvýšiť využívanie recyklovaných vláken alebo zvýšiť využívanie recyklovaných vláken pochádzajúcich z predaja SEL. Pomoc, napríklad, nie je podmienená prevzatím dodatočného množstva odpadového papiera z mestského zberu, ako v prípade pomoci poskytnutej spoločnosti Shotton. Keďže tu nejde o priamy prínos pre životné prostredie, cieľom pomoci sa zdá byť v prvom rade inovácia. Komisia sa napriek tomu môže oprieť o komunitárny rámec štátnej pomoci pre výskum a vývoj (22) na schválenie pomoci určenej výlučne na fázy základného a priemyselného výskumu a na predkonkurenčný vývoj. Čím má výskum a vývoj bližšie k trhu, tým väčšmi hrozí, že pomoc by deformovala hospodársku súťaž. Z tohto dôvodu bod 2.3 spomenutého rámca vylučuje pomoc určenú na činnosti, ktoré by sa mohli považovať za inovačné, ale nespadajú do rámca vyššie uvedených fáz. Pripomienky od zainteresovaných tretích strán potvrdzujú riziko deformácie hospodárskej súťaže v danej záležitosti.

6.   ZÁVER

| (88) | Belgicko splnilo svoju povinnosť oznámiť pomoc podľa článku 88 odseku 3 zmluvy a bodu 76 rámcovej pomoci ŽP. |
| --- | --- |

(88)

Belgicko splnilo svoju povinnosť oznámiť pomoc podľa článku 88 odseku 3 zmluvy a bodu 76 rámcovej pomoci ŽP.

| (89) | Investície SEL do jednotky PM4 umožňujú v porovnaní s konvenčným strojom na papier znížiť spotrebu elektriny, prísad a vody. Výška oprávnených investičných nákladov je 14 100 000 EUR a pomoc vo výške 5 640 000 EUR sa teda môže považovať za pomoc v súlade so spoločným trhom. Pokiaľ ide o investíciu do zariadenia na spaľovanie kalov KPTE, Komisia pokladá pomoc vo výške 13 449 600 EUR za kompatibilnú so spoločným trhom. Čo sa týka investícií do železničnej infraštruktúry a skladovania odpadového papiera, Komisia zastáva názor, že maximálna výška pomoci v súlade so spoločným trhom je 4 432 000 EUR. Spolu sa za kompatibilnú pokladá suma 23 521 600 EUR. |
| --- | --- |

(89)

Investície SEL do jednotky PM4 umožňujú v porovnaní s konvenčným strojom na papier znížiť spotrebu elektriny, prísad a vody. Výška oprávnených investičných nákladov je 14 100 000 EUR a pomoc vo výške 5 640 000 EUR sa teda môže považovať za pomoc v súlade so spoločným trhom. Pokiaľ ide o investíciu do zariadenia na spaľovanie kalov KPTE, Komisia pokladá pomoc vo výške 13 449 600 EUR za kompatibilnú so spoločným trhom. Čo sa týka investícií do železničnej infraštruktúry a skladovania odpadového papiera, Komisia zastáva názor, že maximálna výška pomoci v súlade so spoločným trhom je 4 432 000 EUR. Spolu sa za kompatibilnú pokladá suma 23 521 600 EUR.

| (90) | Investície SEL do jednotiek PM3 a DIP2, ako aj do zariadení na úpravu mäkkej a odpadovej vody nie sú oprávnené, |
| --- | --- |

(90)

Investície SEL do jednotiek PM3 a DIP2, ako aj do zariadení na úpravu mäkkej a odpadovej vody nie sú oprávnené,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Štátna pomoc, ktorú chce Belgicko poskytnúť podniku N. V. Stora Enso Langerbrugge, ktorá sa skladá zo subvencie vo výške 25 900 000 EUR a z oslobodenia od pozemkovej dane s odhadovanou hodnotou 9 miliónov, je kompatibilná so spoločným trhom do výšky 23 521 600 EUR.

Poskytnutie tejto pomoci vo výške 23 521 600 EUR sa preto povoľuje.

Zostávajúca suma pomoci nie je v súlade so spoločným trhom, a preto sa nemôže poskytnúť.

Článok 2

Belgicko oznámi Komisii v lehote do dvoch mesiacov od dátumu oznámenia tohto rozhodnutia opatrenia, ktoré prijalo na jeho splnenie.

Článok 3

Toto rozhodnutie je určené Belgickému kráľovstvu.

V Bruseli 8. septembra 2004

Za Komisiu

Mario MONTI

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ C 15, 21.1.2004, s. 10.

1

(2)  Ú. v. ES C 37, 3.2.2001, s. 3.

2

(3)  Pozri poznámka pod čiarou č. 1.

3

(4)  http://www.storaenso.com

4

(5)  Dôverné informácie

5

(6)  N223/93 a N40/99, Ú. v. ES C 284, 7.10.2000, s. 4.

6

(7)  Poznámka 10 rozhodnutia o začatí konania podľa článku 88 ods. 2, pozri poznámku pod čiarou č. 1 v tomto rozhodnutí.

7

(8)  KOM(2001) 370 konečná verzia z 12.9.2001.

8

(9)  Pozri poznámka pod čiarou č. 5.

9

(10)  Ú. v. ES L 257, 10.10.1996, s. 26.

10

(11)  Smernica Rady 99/31/ES z 26. apríla 1999 o skládkach odpadov (Ú. v. ES L 182, 16.7.1999, s. 1). Smernica naposledy zmenená a doplnená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s. 1).

11

(12)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 94/62/ES z 20. decembra 1994 o obaloch a obalovom odpade (Ú. v. ES L 365, 31.12.1994, s. 10). Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2004/12/ES (Ú. v. EÚ L 47, 18.2.2004, s. 26).

12

(13)  Malá časť sa týka náhradných dielov potrebných na zabezpečenie plynulosti výrobného procesu.

13

(14)  V zmysle článku 2 písm. b) smernice Parlamentu a Rady 2001/77/ES z 27. septembra 2001 o podpore elektriny vyrábanej z obnoviteľných zdrojov energie na vnútornom trhu s elektrinou (Ú. v. ES L 283, 27.10.2001, s. 33). Smernica zmenená a doplnená Aktom o pristúpení z roku 2003.

14

(15)  Ú. v. EÚ L 52, 21.2.2004, s. 50.

15

(16)  Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1. Smernica zmenená a doplnená rozhodnutím 2455/2001/ES (Ú. v. ES L 331, 15.12.2001, s. 1).

16

(17)  Ú. v. ES L 130, 15.6.1970, s. 1.

17

(18)  Pozri rozhodnutie Komisie z 19. júna 2002, N643/2001, Rakúsko, režim pomoci pre rozšírenie súkromných železničných prípojok (Ú. v. ES C 178, 26.7.2002, s. 20), rozhodnutie z 18. septembra 2002, N308/2002, Nemecko, zásady poskytovania investičnej pomoci pre železničnú infraštruktúru v Sasku-Anhaltsku (Ú. v. ES C 277, 14.11.2002, s. 2), a rozhodnutie z 9. februára 2001, N597/2000, Holandsko, režim pomoci pre súkromné prípojky v lodnej doprave (Ú. v. ES C 102, 31.3.2001, s. 8).

18

(19)  Rozhodnutie Komisie 2003/814/ES z 23. júla 2003 o štátnej pomoci C 61/2002, ktorú má Veľká Británia v úmysle poskytnúť na zariadenie na recykláciu novinového papiera v rámci programu WRAP (Ú. v. EÚ L 314, 28.11.2003, s. 26).

19

(20)  Predovšetkým prípad N 713/02 – Pomoc v prospech LEIPA Georg Leinfelder GmbH, Brandenburg (Nemecko) (Ú. v. EÚ C 110, 8.5.2003, s. 13).

20

(21)  To dokazuje, že ak by sa investícia do PM3 považovala za oprávnenú, iba časť nákladov by sa mohla považovať za dodatočné náklady analogicky k bodom 36 a 37 rámcovej pomoci ŽP.

21

ak

dodatočné

(22)  Ú. v. ES C 45, 17.2.1996, s. 5.

22

---

Korigendá

| 26.2.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 53/78 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 53/78

---

Korigendum k nariadeniu Komisie (ES) č. 1582/2004 z 8. septembra 2004, ktorým sa iniciuje vyšetrovanie týkajúce sa možného obchádzania antidumpingových opatrení uvalených nariadením Rady (ES) č. 1470/2001 na dovozy integrovaných elektronických kompaktných žiariviek (CFL-i) pochádzajúcich z Čínskej ľudovej republiky dovozmi integrovaných elektronických kompaktných žiariviek (CFL-i) zasielaných z Vietnamu, Pakistanu alebo Filipín, ktoré majú alebo nemajú deklarovaný pôvod vo Vietname, Pakistane alebo na Filipínach, čím takéto dovozy podliehajú registrácii

(
  Úradný vestník Európskej únie L 289 z 10. septembra 2004
  )

Strana 56, 1. odsek článku 1:

Namiesto:

„kód TARIC 85393190*91“,

má byť:

„kód TARIC 85393190*92“.

---

| 26.2.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 53/78 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 53/78

---

Korigendum k nariadeniu Komisie (ES) č. 305/2005 z 19. októbra 2004, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 312/2003, pokiaľ ide o colné kvóty na určité výrobky pôvodom z Čile

(
  Úradný vestník Európskej únie L 52 z 25. februára 2005
  )

Strana 8, príloha, prvý stĺpec tabuľky:

Namiesto:

„09.1937 (*)“

má byť:

„09.1940 (*)“

Namiesto:

„09.1939“

má byť:

„09.1941“.

Namiesto:

„09.1941 (**)“

má byť:

„09.1942 (**)“

---