# Úřední věstník L 71/17.

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 71 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 4817. března 2005 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 71

České vydání

Právní předpisy

Svazek 4817. března 2005

---

| Obsah | | I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 428/2005 ze dne 10. března 2005 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Čínské lidové republiky a Saúdské Arábie, změně nařízení (ES) č. 2852/2000 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Korejské republiky a o zastavení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů pocházejících z Tchaj-wanu | 1 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 429/2005 ze dne 16. března 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny | 34 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 430/2005 ze dne 15. března 2005, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 577/98 o organizaci výběrového šetření pracovních sil ve Společenství, pokud jde o kódování používané pro přenos dat od roku 2006 a používání dílčího výběrového souboru pro sběr údajů o strukturálních proměnných | 36 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 431/2005 ze dne 16. března 2005, kterým se pro rok 2005 stanoví odchylka od nařízení (ES) č. 1518/2003, pokud jde o data vydání vývozních licencí v odvětví vepřového masa | 61 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 432/2005 ze dne 16. března 2005, kterým se pro rok 2005 stanoví odchylka od nařízení (ES) č. 596/2004 a (ES) č. 633/2004, pokud jde o data vydání vývozních licencí v odvětví vajec a v odvětví drůbežího masa | 63 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 433/2005 ze dne 16. března 2005, kterým se stanoví vývozní náhrady pro olivový olej | 65 |

Obsah

I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné

Strana

*

Nařízení Rady (ES) č. 428/2005 ze dne 10. března 2005 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Čínské lidové republiky a Saúdské Arábie, změně nařízení (ES) č. 2852/2000 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Korejské republiky a o zastavení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů pocházejících z Tchaj-wanu

1

Nařízení Komise (ES) č. 429/2005 ze dne 16. března 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

34

*

Nařízení Komise (ES) č. 430/2005 ze dne 15. března 2005, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 577/98 o organizaci výběrového šetření pracovních sil ve Společenství, pokud jde o kódování používané pro přenos dat od roku 2006 a používání dílčího výběrového souboru pro sběr údajů o strukturálních proměnných

36

Nařízení Komise (ES) č. 431/2005 ze dne 16. března 2005, kterým se pro rok 2005 stanoví odchylka od nařízení (ES) č. 1518/2003, pokud jde o data vydání vývozních licencí v odvětví vepřového masa

61

Nařízení Komise (ES) č. 432/2005 ze dne 16. března 2005, kterým se pro rok 2005 stanoví odchylka od nařízení (ES) č. 596/2004 a (ES) č. 633/2004, pokud jde o data vydání vývozních licencí v odvětví vajec a v odvětví drůbežího masa

63

Nařízení Komise (ES) č. 433/2005 ze dne 16. března 2005, kterým se stanoví vývozní náhrady pro olivový olej

65

| | | II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | Komise |
| | * | 2005/223/ES:Rozhodnutí Komise ze dne 25. února 2005, kterým se mění rozhodnutí 94/140/ES o zřízení Poradního výboru pro koordinaci boje proti podvodům | 67 |
| | * | 2005/224/ES:Rozhodnutí Komise ze dne 14. března 2005, kterým se mění rozhodnutí 2003/136/ES, pokud jde o ukončení plánu nouzového očkování divokých prasat proti klasickému moru prasat v Lucembursku
  (oznámeno pod číslem K(2005) 589)

   (
  1
  ) | 69 |
| | * | 2005/225/ES:Rozhodnutí Komise ze dne 14. března 2005, kterým se mění rozhodnutí 2003/526/ES, pokud jde o opatření pro tlumení klasického moru prasat v Německu, Francii, Lucembursku a na Slovensku
  (oznámeno pod číslem K(2005) 600)

   (
  1
  ) | 70 |
| | * | 2005/226/ES:Rozhodnutí Komise ze dne 14. března 2005, kterým se mění rozhodnutí 2005/59/ES, pokud jde o oblasti, v nichž se mají provádět plány eradikace klasického moru prasat v populaci divokých prasat a nouzového očkování divokých prasat proti klasickému moru prasat na Slovensku
  (oznámeno pod číslem K(2005) 601)

   (
  1
  ) | 72 |

II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Komise

*

2005/223/ES:Rozhodnutí Komise ze dne 25. února 2005, kterým se mění rozhodnutí 94/140/ES o zřízení Poradního výboru pro koordinaci boje proti podvodům

67

*

2005/224/ES:Rozhodnutí Komise ze dne 14. března 2005, kterým se mění rozhodnutí 2003/136/ES, pokud jde o ukončení plánu nouzového očkování divokých prasat proti klasickému moru prasat v Lucembursku
  (oznámeno pod číslem K(2005) 589)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2005) 589)

1

69

*

2005/225/ES:Rozhodnutí Komise ze dne 14. března 2005, kterým se mění rozhodnutí 2003/526/ES, pokud jde o opatření pro tlumení klasického moru prasat v Německu, Francii, Lucembursku a na Slovensku
  (oznámeno pod číslem K(2005) 600)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2005) 600)

1

70

*

2005/226/ES:Rozhodnutí Komise ze dne 14. března 2005, kterým se mění rozhodnutí 2005/59/ES, pokud jde o oblasti, v nichž se mají provádět plány eradikace klasického moru prasat v populaci divokých prasat a nouzového očkování divokých prasat proti klasickému moru prasat na Slovensku
  (oznámeno pod číslem K(2005) 601)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2005) 601)

1

72

| | | Akty přijaté podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii |
| --- | --- | --- |
| | * | Společný postoj Rady 2005/227/SZBP ze dne 16. března 2005, kterým se obnovují opatření na podporu účinného provádění mandátu Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii (ICTY) | 74 |

Akty přijaté podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii

*

Společný postoj Rady 2005/227/SZBP ze dne 16. března 2005, kterým se obnovují opatření na podporu účinného provádění mandátu Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii (ICTY)

74

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty, jejichž zveřejnění je povinné

| 17.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 71/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 71/1

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 428/2005

ze dne 10. března 2005

o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Čínské lidové republiky a Saúdské Arábie, změně nařízení (ES) č. 2852/2000 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Korejské republiky a o zastavení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů pocházejících z Tchaj-wanu

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh Komise předložený po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   PLATNÁ OPATŘENÍ

| (1) | V červenci 1999 Rada nařízením (ES) č. 1728/1999 (2) uložila konečná antidumpingová cla z dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Tchaj-wanu. |
| --- | --- |

(1)

V červenci 1999 Rada nařízením (ES) č. 1728/1999 (2) uložila konečná antidumpingová cla z dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Tchaj-wanu.

| (2) | V prosinci 2000 Rada nařízením (ES) č. 2852/2000 (3) uložila konečná antidumpingová cla z dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících mimo jiné z Korejské republiky. |
| --- | --- |

(2)

V prosinci 2000 Rada nařízením (ES) č. 2852/2000 (3) uložila konečná antidumpingová cla z dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících mimo jiné z Korejské republiky.

| (3) | Výše těchto konečných antidumpingových cel stanovených na základě výše uvedených šetření pro vyvážející výrobce z Korejské republiky a z Tchaj-wanu byla vyjádřena v procentech hodnoty CIF na hranicích, a to takto: | Tchaj-wan








  — | Far Eastern Textile Ltd. | 6,8 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | Nan Ya Plastics Corporation | 5,9 % |
| — | Shingkong Synthetic Fibres Co. | 13,0 % |
| — | Všechny ostatní společnosti | 13,0 % |

(3)

Výše těchto konečných antidumpingových cel stanovených na základě výše uvedených šetření pro vyvážející výrobce z Korejské republiky a z Tchaj-wanu byla vyjádřena v procentech hodnoty CIF na hranicích, a to takto:

Tchaj-wan

—

Far Eastern Textile Ltd.

6,8 %

—

Nan Ya Plastics Corporation

5,9 %

—

Shingkong Synthetic Fibres Co.

13,0 %

—

Všechny ostatní společnosti

13,0 %

| | Korejská republika








  — | Daehan Synthetic Fibre Co. Ltd. | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Huvis Corporation | 4,8 % |
| — | SK Global Co. Ltd. | 4,8 % |
| — | Sung Lim Co. Ltd. | 0 % |
| — | Všechny ostatní společnosti | 20,2 % |

Korejská republika

—

Daehan Synthetic Fibre Co. Ltd.

0 %

—

Huvis Corporation

4,8 %

—

SK Global Co. Ltd.

4,8 %

—

Sung Lim Co. Ltd.

0 %

—

Všechny ostatní společnosti

20,2 %

2.   SOUČASNÁ ŠETŘENÍ

| (4) | Dne 19. prosince 2003 Komise oznámením (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie
   (4) informovala o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a ze Saúdské Arábie do Společenství. |
| --- | --- |

(4)

Dne 19. prosince 2003 Komise oznámením (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie
   (4) informovala o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a ze Saúdské Arábie do Společenství.

| (5) | Téhož dne podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení Komise oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (5) informovala o zahájení prozatímního přezkumu konečných antidumpingových cel uložených nařízeními (ES) č. 1728/1999 a (ES) č. 2852/2000 z dovozů polyesterových střižových vláken pocházejících z Korejské republiky a z Tchaj-wanu. |
| --- | --- |

(5)

Téhož dne podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení Komise oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie
   (5) informovala o zahájení prozatímního přezkumu konečných antidumpingových cel uložených nařízeními (ES) č. 1728/1999 a (ES) č. 2852/2000 z dovozů polyesterových střižových vláken pocházejících z Korejské republiky a z Tchaj-wanu.

| (6) | Tato antidumpingová šetření byla zahájena na základě stížnosti a žádosti podaných Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (dále jen „CIRFS“ nebo „žadatel“) dne 10. listopadu 2003 jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě přesahující 40 %, celkové výroby polyesterových střižových vláken ve Společenství. Uvedená stížnost obsahovala důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o podstatné újmě, která tím vznikla, což bylo považováno za dostačující zdůvodnění pro zahájení řízení. |
| --- | --- |

(6)

Tato antidumpingová šetření byla zahájena na základě stížnosti a žádosti podaných Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (dále jen „CIRFS“ nebo „žadatel“) dne 10. listopadu 2003 jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě přesahující 40 %, celkové výroby polyesterových střižových vláken ve Společenství. Uvedená stížnost obsahovala důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o podstatné újmě, která tím vznikla, což bylo považováno za dostačující zdůvodnění pro zahájení řízení.

3.   ŠETŘENÍ TÝKAJÍCÍ SE JINÝCH ZEMÍ A JINÝCH PLATNÝCH OPATŘENÍ

| (7) | Momentálně jsou v platnosti konečná antidumpingová opatření, která se vztahují na dovozy polyesterových střižových vláken pocházejících i) z Austrálie, Indonésie a Thajska, uložená nařízením (ES) č. 1522/2000 (6); ii) z Indie, uložená nařízením (ES) č. 2852/2000; a též (3) z Běloruska, uložená nařízením (ES) 1799/2002 (7). |
| --- | --- |

(7)

Momentálně jsou v platnosti konečná antidumpingová opatření, která se vztahují na dovozy polyesterových střižových vláken pocházejících i) z Austrálie, Indonésie a Thajska, uložená nařízením (ES) č. 1522/2000 (6); ii) z Indie, uložená nařízením (ES) č. 2852/2000; a též (3) z Běloruska, uložená nařízením (ES) 1799/2002 (7).

4.   STRANY DOTČENÉ ŘÍZENÍM

| (8) | Komise o zahájení tohoto řízení oficiálně informovala známé vyvážející výrobce v ČLR, Saúdské Arábii, Koreji a na Tchaj-wanu, dovozce/obchodníky a jejich sdružení, dodavatele a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich tato záležitost týká, zástupce dotčených vyvážejících zemí, žadatele a jiné známé výrobce ve Společenství. Účastníci řízení dostali příležitost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtách stanovených v oznámeních o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(8)

Komise o zahájení tohoto řízení oficiálně informovala známé vyvážející výrobce v ČLR, Saúdské Arábii, Koreji a na Tchaj-wanu, dovozce/obchodníky a jejich sdružení, dodavatele a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich tato záležitost týká, zástupce dotčených vyvážejících zemí, žadatele a jiné známé výrobce ve Společenství. Účastníci řízení dostali příležitost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtách stanovených v oznámeních o zahájení řízení.

| (9) | S ohledem na velký počet čínských, tchajwanských a korejských vyvážejících výrobců uvedených ve stížnosti a v žádosti a s ohledem na velký počet dovozců dotyčného výrobku ve Společenství se v obou oznámeních o zahájení řízení pro posouzení dumpingu a újmy počítalo s výběrem vzorku, v souladu s článkem 17 základního nařízení. |
| --- | --- |

(9)

S ohledem na velký počet čínských, tchajwanských a korejských vyvážejících výrobců uvedených ve stížnosti a v žádosti a s ohledem na velký počet dovozců dotyčného výrobku ve Společenství se v obou oznámeních o zahájení řízení pro posouzení dumpingu a újmy počítalo s výběrem vzorku, v souladu s článkem 17 základního nařízení.

| (10) | Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude třeba k výběru vzorku přistoupit a aby v případě kladného rozhodnutí mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v zemích uvedených v bodě odůvodnění 9, jakož i dovozci ve Společenství požádáni, aby se přihlásili Komisi a aby podle specifikace uvedené v oznámeních o zahájení řízení podali základní informace o svých činnostech týkajících se dotyčného výrobku v období od 1. ledna 2003 do 30. listopadu 2003 (dále jen „období pro výběr vzorku“). |
| --- | --- |

(10)

Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude třeba k výběru vzorku přistoupit a aby v případě kladného rozhodnutí mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v zemích uvedených v bodě odůvodnění 9, jakož i dovozci ve Společenství požádáni, aby se přihlásili Komisi a aby podle specifikace uvedené v oznámeních o zahájení řízení podali základní informace o svých činnostech týkajících se dotyčného výrobku v období od 1. ledna 2003 do 30. listopadu 2003 (dále jen „období pro výběr vzorku“).

| (11) | Po prošetření informací poskytnutých čínskými vyvážejícími výrobci a s ohledem na nízký počet došlých odpovědí na otázky týkající se výběru vzorku bylo rozhodnuto, že pokud jde o čínské vyvážející výrobce, není výběr vzorku zapotřebí. |
| --- | --- |

(11)

Po prošetření informací poskytnutých čínskými vyvážejícími výrobci a s ohledem na nízký počet došlých odpovědí na otázky týkající se výběru vzorku bylo rozhodnuto, že pokud jde o čínské vyvážející výrobce, není výběr vzorku zapotřebí.

| (12) | V případě Korey na dotazy zaměřené na výběr vzorku odpovědělo devět vyvážejících výrobců. Do vzorku byli vybráni tři vyvážející výrobci s největšími objemy vývozu. Jedna z takto vybraných společností však později spolupráci odmítla, a byla proto nahrazena společností, která svým objemem vývozu byla na čtvrtém místě. Konečný vzorek představoval více než 80 % nahlášených vývozů dotyčného výrobku do Společenství za období pro výběr vzorku a zahrnoval tyto společnosti:






  — | Huvis Corporation |
| --- | --- | --- |

(12)

V případě Korey na dotazy zaměřené na výběr vzorku odpovědělo devět vyvážejících výrobců. Do vzorku byli vybráni tři vyvážející výrobci s největšími objemy vývozu. Jedna z takto vybraných společností však později spolupráci odmítla, a byla proto nahrazena společností, která svým objemem vývozu byla na čtvrtém místě. Konečný vzorek představoval více než 80 % nahlášených vývozů dotyčného výrobku do Společenství za období pro výběr vzorku a zahrnoval tyto společnosti:

—

Huvis Corporation

| — | Sung Lim Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Sung Lim Co. Ltd.

| — | Saehan Industries Inc. |
| --- | --- |

—

Saehan Industries Inc.

| (13) | V případě Tchaj-wanu na dotazy zaměřené na výběr vzorku odpovědělo pět společností, které nahlásily své vývozní prodeje dotyčného výrobku do Společenství za období pro výběr vzorku. Do vzorku byly zařazeny tři společnosti s největšími objemy vývozu. Později se však ukázalo, že jedna z vybraných společností dotyčný výrobek během období pro výběr vzorků nevyvážela za účelem jeho spotřeby ve Společenství. Musela být proto ze vzorku vyloučena. Poté byla k vyplnění dotazníku vyzvána čtvrtá největší společnost, ale ukázalo se, že ta se nacházela ve stejné situaci. Další zařazení jakékoli jiné společnosti do vzorku by nutně vedlo k oddálení lhůty pro vyplnění dotazníku, což by ohrozilo včasné dokončení dané fáze šetření. Každopádně dvě zbývající společnosti představovaly během období pro výběr vzorků přes 95 % vývozů dotyčného výrobku do Společenství, a byly proto považovány za reprezentativní. Vzorek tedy sestával z těchto společností:






  — | Far Eastern Textile Ltd. |
| --- | --- | --- |

(13)

V případě Tchaj-wanu na dotazy zaměřené na výběr vzorku odpovědělo pět společností, které nahlásily své vývozní prodeje dotyčného výrobku do Společenství za období pro výběr vzorku. Do vzorku byly zařazeny tři společnosti s největšími objemy vývozu. Později se však ukázalo, že jedna z vybraných společností dotyčný výrobek během období pro výběr vzorků nevyvážela za účelem jeho spotřeby ve Společenství. Musela být proto ze vzorku vyloučena. Poté byla k vyplnění dotazníku vyzvána čtvrtá největší společnost, ale ukázalo se, že ta se nacházela ve stejné situaci. Další zařazení jakékoli jiné společnosti do vzorku by nutně vedlo k oddálení lhůty pro vyplnění dotazníku, což by ohrozilo včasné dokončení dané fáze šetření. Každopádně dvě zbývající společnosti představovaly během období pro výběr vzorků přes 95 % vývozů dotyčného výrobku do Společenství, a byly proto považovány za reprezentativní. Vzorek tedy sestával z těchto společností:

—

Far Eastern Textile Ltd.

| — | Nan Ya Plastics Corporation |
| --- | --- |

—

Nan Ya Plastics Corporation

| (14) | Pokud se jednalo o dovozce do Evropského společenství, bylo původně pro zařazení do vzorku vybráno pět společností, které nebyly spřízněné se zmiňovanými vyvážejícími výrobci, a to na základě objemů jejich dovozů z dotčených zemí. Ohledně jedné ze tří vybraných společností se později došlo k závěru, že nespolupracuje, a na její zařazení do vzorku již nadále nebyl brán zřetel. Zbývající čtyři společnosti vybrané do vzorku pokrývají 14,6 % celkového objemu dotčených dovozů. Konečný vzorek sestával z těchto společností:






  — | S.I.M.P., SpA, Itálie |
| --- | --- | --- |

(14)

Pokud se jednalo o dovozce do Evropského společenství, bylo původně pro zařazení do vzorku vybráno pět společností, které nebyly spřízněné se zmiňovanými vyvážejícími výrobci, a to na základě objemů jejich dovozů z dotčených zemí. Ohledně jedné ze tří vybraných společností se později došlo k závěru, že nespolupracuje, a na její zařazení do vzorku již nadále nebyl brán zřetel. Zbývající čtyři společnosti vybrané do vzorku pokrývají 14,6 % celkového objemu dotčených dovozů. Konečný vzorek sestával z těchto společností:

—

S.I.M.P., SpA, Itálie

| — | Highams Group Ltd., Spojené království |
| --- | --- |

—

Highams Group Ltd., Spojené království

| — | Tob Herman Industries, N.V., Belgie |
| --- | --- |

—

Tob Herman Industries, N.V., Belgie

| — | Marubeni Europe plc Hamburg Branch, Německo |
| --- | --- |

—

Marubeni Europe plc Hamburg Branch, Německo

| (15) | Čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž se vědělo, že se jich tato záležitost týká, byly rozeslány formuláře žádostí pro zacházení jako v tržním hospodářství nebo pro individuální zacházení. Žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, respektive o individuální zacházení v případě, kdy se šetřením prokáže, že vyvážející výrobci nesplňují podmínky pro udělení zacházení jako v tržním hospodářství, došly od pěti vyvážejících výrobců a od dvou spřízněných společností. |
| --- | --- |

(15)

Čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž se vědělo, že se jich tato záležitost týká, byly rozeslány formuláře žádostí pro zacházení jako v tržním hospodářství nebo pro individuální zacházení. Žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, respektive o individuální zacházení v případě, kdy se šetřením prokáže, že vyvážející výrobci nesplňují podmínky pro udělení zacházení jako v tržním hospodářství, došly od pěti vyvážejících výrobců a od dvou spřízněných společností.

| (16) | Komise zaslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a všem dalším společnostem, které se ve lhůtách vymezených v oznámeních o zahájení řízení přihlásily. Odpovědi došly od pěti čínských vyvážejících výrobců, od dvou saúdskoarabských vyvážejících výrobců, od tří korejských vyvážejících výrobců vybraných do vzorku, od dvou tchajwanských vyvážejících výrobců vybraných do vzorku, od pěti dovozců ve Společenství spřízněných se saúdskoarabským vývozcem, od jednoho dovozce ve Společenství dovážejícího dotyčný výrobek z Koreje, od dvou nespřízněných dovozců vybraných do vzorku, od šesti průmyslových výrobců ve Společenství, dvou výrobců, kteří nepatřili mezi žadatele, dvou dodavatelů surovin, deseti uživatelů a jednoho výrobce v analogické zemi – Spojených státech amerických (dále jen „USA“). |
| --- | --- |

(16)

Komise zaslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a všem dalším společnostem, které se ve lhůtách vymezených v oznámeních o zahájení řízení přihlásily. Odpovědi došly od pěti čínských vyvážejících výrobců, od dvou saúdskoarabských vyvážejících výrobců, od tří korejských vyvážejících výrobců vybraných do vzorku, od dvou tchajwanských vyvážejících výrobců vybraných do vzorku, od pěti dovozců ve Společenství spřízněných se saúdskoarabským vývozcem, od jednoho dovozce ve Společenství dovážejícího dotyčný výrobek z Koreje, od dvou nespřízněných dovozců vybraných do vzorku, od šesti průmyslových výrobců ve Společenství, dvou výrobců, kteří nepatřili mezi žadatele, dvou dodavatelů surovin, deseti uživatelů a jednoho výrobce v analogické zemi – Spojených státech amerických (dále jen „USA“).

| (17) | Komise prozkoumala a ověřila veškeré informace, jež považovala za potřebné pro účely určení dumpingu, vzniklé újmy a zájmu Společenství. Byly uskutečněny inspekce na místě těchto společností:






  a) | výrobců z výrobního odvětví Společenství






  — | Catalana de Polimers, S.A., Španělsko |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Komise prozkoumala a ověřila veškeré informace, jež považovala za potřebné pro účely určení dumpingu, vzniklé újmy a zájmu Společenství. Byly uskutečněny inspekce na místě těchto společností:

a)

výrobců z výrobního odvětví Společenství

—

Catalana de Polimers, S.A., Španělsko

| — | Dupont Sabanci Polyester GmbH, Německo |
| --- | --- |

—

Dupont Sabanci Polyester GmbH, Německo

| — | Industrias Químicas Textiles, S.A., Španělsko |
| --- | --- |

—

Industrias Químicas Textiles, S.A., Španělsko

| — | Tergal Fibres, S.A., Francie |
| --- | --- |

—

Tergal Fibres, S.A., Francie

| — | Trevira GmbH, Německo |
| --- | --- |

—

Trevira GmbH, Německo

| — | Wellman International Limited, Irsko |
| --- | --- |

—

Wellman International Limited, Irsko

| b) | výrobců, kteří nepatřili mezi žadatele






  — | Freudenberg Politex, S.r.l., Itálie |
| --- | --- | --- |

b)

výrobců, kteří nepatřili mezi žadatele

—

Freudenberg Politex, S.r.l., Itálie

| — | Realplastic, S.r.l., Itálie |
| --- | --- |

—

Realplastic, S.r.l., Itálie

| c) | vyvážejících výrobců z Čínské lidové republiky






  — | AnShun Pettechs Group:






  — | Hangzhou AnShun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

vyvážejících výrobců z Čínské lidové republiky

—

AnShun Pettechs Group:

—

Hangzhou AnShun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd.

| — | Deqing AnShun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Deqing AnShun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd.

| — | Kunshan AnShun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Kunshan AnShun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd.

| — | Cixi Jiangnan Chemical Fiber Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Cixi Jiangnan Chemical Fiber Co. Ltd.

| — | Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd. |
| --- | --- |

—

Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd.

| — | Jiangyin Changlong Chemical Fibre Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangyin Changlong Chemical Fibre Co. Ltd.

| — | Xiake Color Spinning Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Xiake Color Spinning Co. Ltd.

| d) | vyvážejících výrobců v Saúdské Arábii






  — | National Polyester Fibers Factory |
| --- | --- | --- |

d)

vyvážejících výrobců v Saúdské Arábii

—

National Polyester Fibers Factory

| — | Saudi Basic Industries Corporation (Sabic), a spřízněný výrobce Arabian Industrial Fibres Company (Ibn Rushd) |
| --- | --- |

—

Saudi Basic Industries Corporation (Sabic), a spřízněný výrobce Arabian Industrial Fibres Company (Ibn Rushd)

| e) | vyvážejících výrobců v Korejské republice






  — | Huvis Corporation, Soul |
| --- | --- | --- |

e)

vyvážejících výrobců v Korejské republice

—

Huvis Corporation, Soul

| — | Saehan Industries Inc., Soul |
| --- | --- |

—

Saehan Industries Inc., Soul

| — | Sung Lim Co. Ltd., Kumi-si |
| --- | --- |

—

Sung Lim Co. Ltd., Kumi-si

| f) | vyvážejících výrobců na Tchaj-wanu






  — | Nan Ya Plastics Corporation, Taipei |
| --- | --- | --- |

f)

vyvážejících výrobců na Tchaj-wanu

—

Nan Ya Plastics Corporation, Taipei

| — | Far Eastern Textile Ltd., Taipei |
| --- | --- |

—

Far Eastern Textile Ltd., Taipei

| g) | spřízněných dovozců






  — | Sabic Global Ltd., Nizozemsko |
| --- | --- | --- |

g)

spřízněných dovozců

—

Sabic Global Ltd., Nizozemsko

| h) | dovozce dovážejícího dotyčný výrobek z Koreje






  — | Saehan Industries Deutschland (Eschborn, Německo) |
| --- | --- | --- |

h)

dovozce dovážejícího dotyčný výrobek z Koreje

—

Saehan Industries Deutschland (Eschborn, Německo)

| i) | nespřízněných dovozců






  — | S.I.M.P. SpA, Itálie |
| --- | --- | --- |

i)

nespřízněných dovozců

—

S.I.M.P. SpA, Itálie

| — | Highams Group Ltd., Spojené království |
| --- | --- |

—

Highams Group Ltd., Spojené království

| — | Tob Herman Industries, N.V., Belgie |
| --- | --- |

—

Tob Herman Industries, N.V., Belgie

| — | Marubeni Europe plc Hamburg Branch, Německo |
| --- | --- |

—

Marubeni Europe plc Hamburg Branch, Německo

| (18) | S ohledem na to, že bylo třeba stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým možná nebude zacházení jako v tržním hospodářství uděleno, se s cílem určit běžnou hodnotu na základě údajů z analogické země (USA) uskutečnila inspekce na místě této společnosti:






  — | Wellman Inc., Spojené státy americké |
| --- | --- | --- |

(18)

S ohledem na to, že bylo třeba stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým možná nebude zacházení jako v tržním hospodářství uděleno, se s cílem určit běžnou hodnotu na základě údajů z analogické země (USA) uskutečnila inspekce na místě této společnosti:

—

Wellman Inc., Spojené státy americké

5.   OBDOBÍ ŠETŘENÍ

| (19) | Šetření dumpingu a újmy pokrývalo období od 1. ledna 2003 do 31. prosince 2003 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů v kontextu analýzy újmy zahrnovalo období od 1. ledna 2000 do konce období šetření (dále jen „uvažované období“). |
| --- | --- |

(19)

Šetření dumpingu a újmy pokrývalo období od 1. ledna 2003 do 31. prosince 2003 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů v kontextu analýzy újmy zahrnovalo období od 1. ledna 2000 do konce období šetření (dále jen „uvažované období“).

6.   POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ

| (20) | Všichni účastníci řízení byli informováni o závažných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě mělo být doporučeno






  i) | uložení konečných antidumpingových cel z dovozů polyesterových střižových vláken pocházejících z ČLR a ze Saúdské Arábie; |
| --- | --- | --- |

(20)

Všichni účastníci řízení byli informováni o závažných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě mělo být doporučeno

i)

uložení konečných antidumpingových cel z dovozů polyesterových střižových vláken pocházejících z ČLR a ze Saúdské Arábie;

| ii) | zastavení řízení vedeného proti dovozům polyesterových střižových vláken pocházejících z Tchaj-wanu; |
| --- | --- |

ii)

zastavení řízení vedeného proti dovozům polyesterových střižových vláken pocházejících z Tchaj-wanu;

| iii) | pozměnění nařízení (ES) č. 2852/2000 o uložení konečných antidumpingových cel z dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících mimo jiné z Korejské republiky. |
| --- | --- |

iii)

pozměnění nařízení (ES) č. 2852/2000 o uložení konečných antidumpingových cel z dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících mimo jiné z Korejské republiky.

V souladu se základním nařízením byla těmto účastníkům řízení poskytnuta lhůta, ve které mohli po tomto poskytnutí informací učinit svá prohlášení.

| (21) | V úvahu byly vzaty připomínky, které účastníci řízení předložili ústní nebo písemnou formou, a tam, kde to bylo uznáno za vhodné, byly konečné závěry patřičně upraveny. |
| --- | --- |

(21)

V úvahu byly vzaty připomínky, které účastníci řízení předložili ústní nebo písemnou formou, a tam, kde to bylo uznáno za vhodné, byly konečné závěry patřičně upraveny.

B.   DOTYČNÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

1.   DOTYČNÝ VÝROBEK

| (22) | Definice dotyčného výrobku odpovídá definici, jíž bylo použito při šetřeních zmiňovaných v 1. a 2. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(22)

Definice dotyčného výrobku odpovídá definici, jíž bylo použito při šetřeních zmiňovaných v 1. a 2. bodě odůvodnění.

| (23) | Dotyčným výrobkem jsou syntetická polyesterová střižová vlákna, nemykaná, nečesaná ani jinak nezpracovaná pro spřádání, která je v současné době možno zařadit do kódu KN 5503 20 00. Běžně se tento výrobek označuje jako polyesterová střižová vlákna. |
| --- | --- |

(23)

Dotyčným výrobkem jsou syntetická polyesterová střižová vlákna, nemykaná, nečesaná ani jinak nezpracovaná pro spřádání, která je v současné době možno zařadit do kódu KN 5503 20 00. Běžně se tento výrobek označuje jako polyesterová střižová vlákna.

| (24) | Tento výrobek se používá jako základní materiál v různých fázích procesu výroby textilních výrobků. Polyesterová střižová vlákna spotřebovávaná ve Společenství se užívají buď ke spřádání, tj. k výrobě nekonečných vláken pro výrobu textilií ve směsích s jinými vlákny, např. bavlněnými nebo vlněnými, nebo na netkané textilie jako jsou výplně, tj. vycpávky nebo čalounění některých textilních výrobků, např. polštářů, sedadel automobilů, sak a kabátů. |
| --- | --- |

(24)

Tento výrobek se používá jako základní materiál v různých fázích procesu výroby textilních výrobků. Polyesterová střižová vlákna spotřebovávaná ve Společenství se užívají buď ke spřádání, tj. k výrobě nekonečných vláken pro výrobu textilií ve směsích s jinými vlákny, např. bavlněnými nebo vlněnými, nebo na netkané textilie jako jsou výplně, tj. vycpávky nebo čalounění některých textilních výrobků, např. polštářů, sedadel automobilů, sak a kabátů.

| (25) | Výrobek se prodává v různých druzích, které je možno identifikovat podle odlišných vlastností, např. hmotnosti, pevnosti, lesku či silikonové úpravy, nebo podle jejich zařazení do skupin výrobků, jako např. skupiny kruhových, dutých nebo dvousložkových vláken, nebo se může jednat o speciální výrobky, např. o barevná a trojlaločná vlákna. Z hlediska výroby je možno rozlišovat mezi poprvé použitým polyesterovým střižovým vláknem vyrobeným z dosud nepoužitých surovin a umělým polyesterovým střižovým vláknem vyrobeným z recyklovaného polyesteru. Konečně jakost může být snížená nebo prvotřídní. |
| --- | --- |

(25)

Výrobek se prodává v různých druzích, které je možno identifikovat podle odlišných vlastností, např. hmotnosti, pevnosti, lesku či silikonové úpravy, nebo podle jejich zařazení do skupin výrobků, jako např. skupiny kruhových, dutých nebo dvousložkových vláken, nebo se může jednat o speciální výrobky, např. o barevná a trojlaločná vlákna. Z hlediska výroby je možno rozlišovat mezi poprvé použitým polyesterovým střižovým vláknem vyrobeným z dosud nepoužitých surovin a umělým polyesterovým střižovým vláknem vyrobeným z recyklovaného polyesteru. Konečně jakost může být snížená nebo prvotřídní.

| (26) | Šetření ukázalo, že všechny druhy dotyčného výrobku ve smyslu definice v 23. bodě odůvodnění, přestože se navzájem liší celou řadou faktorů popsaných v předchozím bodě odůvodnění, mají stejné základní fyzické a chemické vlastnosti a užívá se jich ke stejným účelům. Z těchto důvodů a pro účely tohoto antidumpingového řízení se všechny druhy dotyčného výrobku považují za jediný výrobek. |
| --- | --- |

(26)

Šetření ukázalo, že všechny druhy dotyčného výrobku ve smyslu definice v 23. bodě odůvodnění, přestože se navzájem liší celou řadou faktorů popsaných v předchozím bodě odůvodnění, mají stejné základní fyzické a chemické vlastnosti a užívá se jich ke stejným účelům. Z těchto důvodů a pro účely tohoto antidumpingového řízení se všechny druhy dotyčného výrobku považují za jediný výrobek.

2.   OBDOBNÝ VÝROBEK

| (27) | Zjistilo se, že jak polyesterová střižová vlákna dovážená z uvažovaných vyvážejících zemí a prodávaná na tuzemském trhu těchto zemí, tak i výrobek vyráběný a prodávaný na tuzemském trhu analogické země (USA), jakož i výrobek, který výrobní odvětví Společenství vyrábí a prodává ve Společenství, mají stejné základní fyzické a chemické vlastnosti a stejné použití. Proto se tyto výrobky považují za výrobky obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(27)

Zjistilo se, že jak polyesterová střižová vlákna dovážená z uvažovaných vyvážejících zemí a prodávaná na tuzemském trhu těchto zemí, tak i výrobek vyráběný a prodávaný na tuzemském trhu analogické země (USA), jakož i výrobek, který výrobní odvětví Společenství vyrábí a prodává ve Společenství, mají stejné základní fyzické a chemické vlastnosti a stejné použití. Proto se tyto výrobky považují za výrobky obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

C.   DUMPING

1.   OBECNÝ POSTUP

| (28) | Níže popsaný obecný postup byl použit pro všechny vyvážející výrobce v Korejské republice, na Tchaj-wanu a v Saúdské Arábii a přiměřenou měrou též pro vyvážející výrobce v ČLR. Dále uvedené závěry o dumpingu týkající se dotčených zemí proto pouze popisují otázky, které jsou pro tyto jednotlivé vyvážející země specifické. |
| --- | --- |

(28)

Níže popsaný obecný postup byl použit pro všechny vyvážející výrobce v Korejské republice, na Tchaj-wanu a v Saúdské Arábii a přiměřenou měrou též pro vyvážející výrobce v ČLR. Dále uvedené závěry o dumpingu týkající se dotčených zemí proto pouze popisují otázky, které jsou pro tyto jednotlivé vyvážející země specifické.

2.   BĚŽNÁ HODNOTA

| (29) | V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se nejdříve u každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce zjišťovalo, zda jeho tuzemský prodej polyesterových střižových vláken je reprezentativní, tj. zda celkový objem jeho prodeje na tuzemském trhu představuje alespoň 5 % celkového objemu vývozu tohoto výrobce do Společenství. |
| --- | --- |

(29)

V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se nejdříve u každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce zjišťovalo, zda jeho tuzemský prodej polyesterových střižových vláken je reprezentativní, tj. zda celkový objem jeho prodeje na tuzemském trhu představuje alespoň 5 % celkového objemu vývozu tohoto výrobce do Společenství.

| (30) | Dále Komise zjišťovala, které druhy polyesterových střižových vláken prodávaných na tuzemském trhu jsou stejné jako druhy prodávané na vývoz do Společenství nebo jsou s nimi srovnatelné. S ohledem na šetření na základě druhů výrobku a ve shodě s tím, co bylo uvedeno v 27. bodě odůvodnění, Komise považovala za přímo srovnatelné takové druhy výrobku, které jsou prodávány na tuzemském trhu i na vývoz a které měly podobný původ, denier, složení, průřez, lesk, barvu, silikonovou úpravu, jakost i použití. |
| --- | --- |

(30)

Dále Komise zjišťovala, které druhy polyesterových střižových vláken prodávaných na tuzemském trhu jsou stejné jako druhy prodávané na vývoz do Společenství nebo jsou s nimi srovnatelné. S ohledem na šetření na základě druhů výrobku a ve shodě s tím, co bylo uvedeno v 27. bodě odůvodnění, Komise považovala za přímo srovnatelné takové druhy výrobku, které jsou prodávány na tuzemském trhu i na vývoz a které měly podobný původ, denier, složení, průřez, lesk, barvu, silikonovou úpravu, jakost i použití.

| (31) | Pro každý z druhů výrobku prodávaných vyvážejícími výrobci na jejich příslušných tuzemských trzích, u nichž bylo zjištěno, že jsou přímo srovnatelné s druhem polyesterových střižových vláken prodávaných na vývoz do Společenství, se zjišťovalo, zda jeho prodej na tuzemském trhu byl dostatečně reprezentativní ve smyslu čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého druhu polyesterových střižových vláken na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, jestliže celkový objem prodeje takového druhu výrobku na tuzemském trhu představoval během období šetření alespoň 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného druhu polyesterových střižových vláken vyvážených do Společenství. |
| --- | --- |

(31)

Pro každý z druhů výrobku prodávaných vyvážejícími výrobci na jejich příslušných tuzemských trzích, u nichž bylo zjištěno, že jsou přímo srovnatelné s druhem polyesterových střižových vláken prodávaných na vývoz do Společenství, se zjišťovalo, zda jeho prodej na tuzemském trhu byl dostatečně reprezentativní ve smyslu čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého druhu polyesterových střižových vláken na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, jestliže celkový objem prodeje takového druhu výrobku na tuzemském trhu představoval během období šetření alespoň 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného druhu polyesterových střižových vláken vyvážených do Společenství.

| (32) | Komise dále zjišťovala, zda může být prodej na tuzemském trhu u každého z druhů polyesterových střižových vláken, které byly na tuzemském trhu prodávány v reprezentativním množství, považován za prodej realizovaný v běžném obchodním styku ve smyslu čl. 2 odst. 4 základního nařízení, a to tím, že stanovila podíl ziskových prodejů dotčeného druhu polyesterových střižových vláken nezávislým odběratelům. V těch případech, kdy objem prodeje takového druhu polyesterových střižových vláken prodávaný za čistou prodejní cenu, která se rovná alespoň vypočteným výrobním nákladům, představoval více než 80 % celkového objemu prodeje střiže daného druhu výrobku a kde vážená průměrná cena daného druhu výrobku byla rovna výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na tuzemském trhu, která byla početně zjištěna jako vážený průměr cen všech prodejů daného druhu výrobku na tuzemském trhu během období šetření bez ohledu na jejich ziskovost nebo ztrátovost. V těch případech, kdy objem ziskového prodeje polyesterových střižových vláken daného druhu představoval nanejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo kde vážená průměrná cena daného druhu výrobku byla nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na tuzemském trhu početně zjištěné jako vážený průměr pouze ziskových prodejů daného druhu výrobku, pokud tento prodej představoval alespoň 10 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku. |
| --- | --- |

(32)

Komise dále zjišťovala, zda může být prodej na tuzemském trhu u každého z druhů polyesterových střižových vláken, které byly na tuzemském trhu prodávány v reprezentativním množství, považován za prodej realizovaný v běžném obchodním styku ve smyslu čl. 2 odst. 4 základního nařízení, a to tím, že stanovila podíl ziskových prodejů dotčeného druhu polyesterových střižových vláken nezávislým odběratelům. V těch případech, kdy objem prodeje takového druhu polyesterových střižových vláken prodávaný za čistou prodejní cenu, která se rovná alespoň vypočteným výrobním nákladům, představoval více než 80 % celkového objemu prodeje střiže daného druhu výrobku a kde vážená průměrná cena daného druhu výrobku byla rovna výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na tuzemském trhu, která byla početně zjištěna jako vážený průměr cen všech prodejů daného druhu výrobku na tuzemském trhu během období šetření bez ohledu na jejich ziskovost nebo ztrátovost. V těch případech, kdy objem ziskového prodeje polyesterových střižových vláken daného druhu představoval nanejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku nebo kde vážená průměrná cena daného druhu výrobku byla nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na tuzemském trhu početně zjištěné jako vážený průměr pouze ziskových prodejů daného druhu výrobku, pokud tento prodej představoval alespoň 10 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku.

| (33) | V případech, kdy objem ziskového prodeje jakéhokoli druhu výrobku představoval méně než 10 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku, se objem prodeje dotyčného konkrétního druhu výrobku považoval na nedostačující k tomu, aby jeho cena na tuzemském trhu mohla poskytnout odpovídající základ pro stanovení běžné hodnoty. Ve všech případech, kdy ceny konkrétního druhu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na jeho tuzemském trhu nebylo možno použít ke stanovení běžné hodnoty, bylo třeba použít jiný postup. |
| --- | --- |

(33)

V případech, kdy objem ziskového prodeje jakéhokoli druhu výrobku představoval méně než 10 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku, se objem prodeje dotyčného konkrétního druhu výrobku považoval na nedostačující k tomu, aby jeho cena na tuzemském trhu mohla poskytnout odpovídající základ pro stanovení běžné hodnoty. Ve všech případech, kdy ceny konkrétního druhu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na jeho tuzemském trhu nebylo možno použít ke stanovení běžné hodnoty, bylo třeba použít jiný postup.

| (34) | Zjišťovalo se, zda by bylo možno běžnou hodnotu stanovit na základě tuzemských cen jiných výrobců podle čl. 2 odst. 1 základního nařízení. Jelikož spolehlivé údaje o tuzemských cenách jiných výrobců nebyly k dispozici, bylo ve shodě s čl. 2 odst. 3 základního nařízení použito početně zjištěné běžné hodnoty. |
| --- | --- |

(34)

Zjišťovalo se, zda by bylo možno běžnou hodnotu stanovit na základě tuzemských cen jiných výrobců podle čl. 2 odst. 1 základního nařízení. Jelikož spolehlivé údaje o tuzemských cenách jiných výrobců nebyly k dispozici, bylo ve shodě s čl. 2 odst. 3 základního nařízení použito početně zjištěné běžné hodnoty.

| (35) | V souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení byla běžná hodnota vypočtena na základě vlastních výrobních nákladů každého z výrobců, k nimž byly připočteny přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a za zisky. |
| --- | --- |

(35)

V souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení byla běžná hodnota vypočtena na základě vlastních výrobních nákladů každého z výrobců, k nimž byly připočteny přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a za zisky.

| (36) | Komise proto prošetřovala, zda se v případě prodejních, správních a režijních nákladů a zisků vzniklých při prodeji na tuzemském trhu u těchto jednotlivých vyvážejících výrobců jednalo o spolehlivé údaje. |
| --- | --- |

(36)

Komise proto prošetřovala, zda se v případě prodejních, správních a režijních nákladů a zisků vzniklých při prodeji na tuzemském trhu u těchto jednotlivých vyvážejících výrobců jednalo o spolehlivé údaje.

| (37) | Skutečné tuzemské prodejní, správní a režijní náklady byly považovány za spolehlivé, pokud objem prodeje dotčené společnosti na tuzemském trhu mohl být považován za reprezentativní ve smyslu definice dle čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Ziskové rozpětí na tuzemském trhu byl určováno na základě objemu prodeje na tuzemském trhu v běžném obchodním styku. |
| --- | --- |

(37)

Skutečné tuzemské prodejní, správní a režijní náklady byly považovány za spolehlivé, pokud objem prodeje dotčené společnosti na tuzemském trhu mohl být považován za reprezentativní ve smyslu definice dle čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Ziskové rozpětí na tuzemském trhu byl určováno na základě objemu prodeje na tuzemském trhu v běžném obchodním styku.

| (38) | Ve všech případech, kdy tyto podmínky nebyly splněny, Komise prošetřovala, zda by bylo možno ve shodě s čl. 2 odst. 6 písm. a) základního nařízení použít údajů jiných vývozců nebo výrobců na tuzemském trhu dotčené země původu. Tam, kde byly spolehlivé údaje k dispozici jen u jednoho vyvážejícího výrobce, nebylo možno stanovit průměr podle čl. 2 odst. 6 písm. a) základního nařízení a prošetřovalo se, zda jsou splněny podmínky čl. 2 odst. 6 písm. b), tj. zda je možno pro dotčeného výrobce nebo vývozce použít údaje o výrobě a prodeji výrobků spadajících do téže obecné kategorie. Tam, kde takové údaje buď nebyly k dispozici, nebo je dotčený vyvážející výrobce neposkytl, byly údaje o prodejních, správních a režijních nákladech a o ziscích stanoveny podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení, tj. použitím jakéhokoli jiného přiměřeného postupu. |
| --- | --- |

(38)

Ve všech případech, kdy tyto podmínky nebyly splněny, Komise prošetřovala, zda by bylo možno ve shodě s čl. 2 odst. 6 písm. a) základního nařízení použít údajů jiných vývozců nebo výrobců na tuzemském trhu dotčené země původu. Tam, kde byly spolehlivé údaje k dispozici jen u jednoho vyvážejícího výrobce, nebylo možno stanovit průměr podle čl. 2 odst. 6 písm. a) základního nařízení a prošetřovalo se, zda jsou splněny podmínky čl. 2 odst. 6 písm. b), tj. zda je možno pro dotčeného výrobce nebo vývozce použít údaje o výrobě a prodeji výrobků spadajících do téže obecné kategorie. Tam, kde takové údaje buď nebyly k dispozici, nebo je dotčený vyvážející výrobce neposkytl, byly údaje o prodejních, správních a režijních nákladech a o ziscích stanoveny podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení, tj. použitím jakéhokoli jiného přiměřeného postupu.

3.   VÝVOZNÍ CENA

| (39) | Ve všech případech, kdy byl dotyčný výrobek vyvážen nezávislým odběratelům ve Společenství, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, konkrétně na základě skutečně zaplacených vývozních cen nebo vývozních cen, které je třeba zaplatit. |
| --- | --- |

(39)

Ve všech případech, kdy byl dotyčný výrobek vyvážen nezávislým odběratelům ve Společenství, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, konkrétně na základě skutečně zaplacených vývozních cen nebo vývozních cen, které je třeba zaplatit.

| (40) | Tam, kde byl prodej na vývoz realizován prostřednictvím spřízněného dovozce a nebyl považován za spolehlivý, byla vývozní cena vypočtena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za kterou byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu, řádně upravené s ohledem na náklady, které vznikly mezi dovozem a opětovným prodejem, jakož i na přiměřené rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a na zisky. Použily se vlastní prodejní, správní a režijní náklady dotčeného spřízněného dovozce. Útvary Komise obvykle postupují tak, že ziskové rozpětí stanovují na základě informací, které mají k dispozici od spolupracujících nespřízněných dovozců. |
| --- | --- |

(40)

Tam, kde byl prodej na vývoz realizován prostřednictvím spřízněného dovozce a nebyl považován za spolehlivý, byla vývozní cena vypočtena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za kterou byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu, řádně upravené s ohledem na náklady, které vznikly mezi dovozem a opětovným prodejem, jakož i na přiměřené rozpětí prodejních, správních a režijních nákladů a na zisky. Použily se vlastní prodejní, správní a režijní náklady dotčeného spřízněného dovozce. Útvary Komise obvykle postupují tak, že ziskové rozpětí stanovují na základě informací, které mají k dispozici od spolupracujících nespřízněných dovozců.

| (41) | Je třeba poznamenat, že tímto šetřením bylo zjištěno, že jeden nespřízněný dovozce okrajově obchoduje s dotyčným výrobkem. Proto nebylo ziskové rozpětí tohoto dovozce vzato v úvahu. |
| --- | --- |

(41)

Je třeba poznamenat, že tímto šetřením bylo zjištěno, že jeden nespřízněný dovozce okrajově obchoduje s dotyčným výrobkem. Proto nebylo ziskové rozpětí tohoto dovozce vzato v úvahu.

4.   SROVNÁNÍ

| (42) | Běžná hodnota byla porovnávána s vývozními cenami pro srovnatelné druhy výrobků na základě cen ze závodu. Aby bylo zajištěno, že běžná hodnota a vývozní ceny budou porovnávány spravedlivě, byly provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Patřičné úpravy byly povoleny ve všech případech, kdy byly považovány za rozumné, přesné a doložené ověřenými údaji. |
| --- | --- |

(42)

Běžná hodnota byla porovnávána s vývozními cenami pro srovnatelné druhy výrobků na základě cen ze závodu. Aby bylo zajištěno, že běžná hodnota a vývozní ceny budou porovnávány spravedlivě, byly provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Patřičné úpravy byly povoleny ve všech případech, kdy byly považovány za rozumné, přesné a doložené ověřenými údaji.

5.   DUMPINGOVÁ ROZPĚTÍ PRO ŠETŘENÉ SPOLEČNOSTI

| (43) | Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení, s výjimkou případů popsaných níže v bodě odůvodnění 45, bylo dumpingové rozpětí pro každého vyvážejícího výrobce stanoveno srovnáním váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny pro každý druh výrobku. |
| --- | --- |

(43)

Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení, s výjimkou případů popsaných níže v bodě odůvodnění 45, bylo dumpingové rozpětí pro každého vyvážejícího výrobce stanoveno srovnáním váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny pro každý druh výrobku.

| (44) | V jednom případě muselo být prošetřeno, zda by bylo možné provést vzájemné porovnání transakcí, protože postup porovnání průměrů nevyjadřoval plnou výši prováděného dumpingu (viz níže uvedené body odůvodnění 133 až 134). Vzájemné porovnání transakcí však nebylo možné provést, protože počet transakcí uskutečněných na tuzemském trhu a počet vývozních transakcí se významně lišily. Navíc se nepodařilo nalézt žádné takové transakce na tuzemském trhu, které by se časově shodovaly s vývozními transakcemi. |
| --- | --- |

(44)

V jednom případě muselo být prošetřeno, zda by bylo možné provést vzájemné porovnání transakcí, protože postup porovnání průměrů nevyjadřoval plnou výši prováděného dumpingu (viz níže uvedené body odůvodnění 133 až 134). Vzájemné porovnání transakcí však nebylo možné provést, protože počet transakcí uskutečněných na tuzemském trhu a počet vývozních transakcí se významně lišily. Navíc se nepodařilo nalézt žádné takové transakce na tuzemském trhu, které by se časově shodovaly s vývozními transakcemi.

| (45) | Tam, kde se struktura vývozních cen v jednotlivých časových obdobích významně lišila a kde postup popsaný v bodě odůvodnění 43 nepodával plný obraz o dumpingu, ke kterému docházelo, byl vážený průměr běžné hodnoty porovnán s cenami všech jednotlivých vývozních transakcí v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení. |
| --- | --- |

(45)

Tam, kde se struktura vývozních cen v jednotlivých časových obdobích významně lišila a kde postup popsaný v bodě odůvodnění 43 nepodával plný obraz o dumpingu, ke kterému docházelo, byl vážený průměr běžné hodnoty porovnán s cenami všech jednotlivých vývozních transakcí v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení.

| (46) | Pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že se jedná o spřízněné společnosti, bylo průměrné dumpingové rozpětí vypočteno v souladu s běžnou praxí, kterou Komise uplatňuje u spřízněných vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(46)

Pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že se jedná o spřízněné společnosti, bylo průměrné dumpingové rozpětí vypočteno v souladu s běžnou praxí, kterou Komise uplatňuje u spřízněných vyvážejících výrobců.

6.   ZBYTKOVÉ DUMPINGOVÉ ROZPĚTÍ

| (47) | U společností, které nespolupracovaly, bylo stanoveno „zbytkové“ dumpingové rozpětí v souladu s článkem 18 základního nařízení, na základě faktů, které byly k dispozici. |
| --- | --- |

(47)

U společností, které nespolupracovaly, bylo stanoveno „zbytkové“ dumpingové rozpětí v souladu s článkem 18 základního nařízení, na základě faktů, které byly k dispozici.

| (48) | Pro stanovení zbytkového dumpingového rozpětí byla nejdříve stanovena úroveň spolupráce. Úroveň spolupráce byla považována za vysokou, pokud se objem vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců blížil objemu uváděnému Eurostatem pro dotčenou zemi a nebyl důvod se domnívat, že některý vyvážející výrobce se spolupráce zdržel. V takovém případě bylo rozhodnuto nastavit zbytkové dumpingové rozpětí na úroveň té spolupracující společnosti, jejíž dumpingové rozpětí bylo nejvyšší, aby bylo zajištěno, že jakékoli opatření, které bude podniknuto, bude účinné. |
| --- | --- |

(48)

Pro stanovení zbytkového dumpingového rozpětí byla nejdříve stanovena úroveň spolupráce. Úroveň spolupráce byla považována za vysokou, pokud se objem vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců blížil objemu uváděnému Eurostatem pro dotčenou zemi a nebyl důvod se domnívat, že některý vyvážející výrobce se spolupráce zdržel. V takovém případě bylo rozhodnuto nastavit zbytkové dumpingové rozpětí na úroveň té spolupracující společnosti, jejíž dumpingové rozpětí bylo nejvyšší, aby bylo zajištěno, že jakékoli opatření, které bude podniknuto, bude účinné.

| (49) | Tam, kde úroveň spolupráce byla nízká, bylo zbytkové dumpingové rozpětí určeno na základě výrobce s nejvyšším dumpingem, který mohl být reprezentativním vzorem pro jiného spolupracujícího výrobce. Tento přístup byl považován za nezbytný též proto, aby se zabránilo zvýhodnění některé společnosti za to, že nespolupracovala, a též s ohledem na skutečnost, že nic nenasvědčovalo tomu, že by některá nespolupracující společnost prováděla dumping v menší míře. |
| --- | --- |

(49)

Tam, kde úroveň spolupráce byla nízká, bylo zbytkové dumpingové rozpětí určeno na základě výrobce s nejvyšším dumpingem, který mohl být reprezentativním vzorem pro jiného spolupracujícího výrobce. Tento přístup byl považován za nezbytný též proto, aby se zabránilo zvýhodnění některé společnosti za to, že nespolupracovala, a též s ohledem na skutečnost, že nic nenasvědčovalo tomu, že by některá nespolupracující společnost prováděla dumping v menší míře.

7.   ČÍNSKÁ LIDOVÁ REPUBLIKA

7.1.   Zacházení jako v tržním hospodářství

| (50) | Při antidumpingových šetřeních týkajících se dovozů pocházejících z ČLR se běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení určuje pro ty výrobce, u kterých bylo shledáno, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c). |
| --- | --- |

(50)

Při antidumpingových šetřeních týkajících se dovozů pocházejících z ČLR se běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení určuje pro ty výrobce, u kterých bylo shledáno, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c).

| (51) | Pouze s cílem poskytnout odkazovou informaci jsou níže ve stručnosti souhrnnou formou uvedena kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, jejichž splnění jsou žádající společnosti povinny prokázat:






  1) | podnikatelská rozhodnutí jsou činěna a náklady jsou vynakládány na základě tržních podmínek a bez významných zásahů státu; |
| --- | --- | --- |

(51)

Pouze s cílem poskytnout odkazovou informaci jsou níže ve stručnosti souhrnnou formou uvedena kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, jejichž splnění jsou žádající společnosti povinny prokázat:

1)

podnikatelská rozhodnutí jsou činěna a náklady jsou vynakládány na základě tržních podmínek a bez významných zásahů státu;

| 2) | účetnictví je prověřováno nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používáno ve všech oblastech; |
| --- | --- |

2)

účetnictví je prověřováno nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používáno ve všech oblastech;

| 3) | nedochází k žádným podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství; |
| --- | --- |

3)

nedochází k žádným podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství;

| 4) | právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu; |
| --- | --- |

4)

právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu;

| 5) | směny měn se provádí podle tržních kursů. |
| --- | --- |

5)

směny měn se provádí podle tržních kursů.

| (52) | Pět vyvážejících výrobců v ČLR požádalo o status zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a vyplnilo formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství pro vyvážející výrobce. Pro tyto společnosti Komise v jejich prostorách zjišťovala a prověřovala veškeré informace uváděné v žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství, u kterých to považovala za potřebné. |
| --- | --- |

(52)

Pět vyvážejících výrobců v ČLR požádalo o status zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a vyplnilo formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství pro vyvážející výrobce. Pro tyto společnosti Komise v jejich prostorách zjišťovala a prověřovala veškeré informace uváděné v žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství, u kterých to považovala za potřebné.

| (53) | Šetření ukázalo, že pouze jediná z pěti výše zmiňovaných společností splňovala všechna kriteria, a té byl tedy status zacházení jako v tržním hospodářství udělen. Tímto vyvážejícím výrobcem v ČLR, kterému byl udělen status zacházení jako v tržním hospodářství, je společnost:






  — | Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd |
| --- | --- | --- |

(53)

Šetření ukázalo, že pouze jediná z pěti výše zmiňovaných společností splňovala všechna kriteria, a té byl tedy status zacházení jako v tržním hospodářství udělen. Tímto vyvážejícím výrobcem v ČLR, kterému byl udělen status zacházení jako v tržním hospodářství, je společnost:

—

Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd

| (54) | Zbývající čtyři žádosti musely být zamítnuty. Následující tabulka shrnuje závěry pro zmíněné čtyři společnosti, kterým status zacházení jako v tržním hospodářství udělen nebyl, vždy v srovnání s každým z pěti kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.










  Společnost | Kritéria |
| --- | --- | --- |
| Čl. 2 odst. 7 písm. c) odrážka 1 | Čl. 2 odst. 7 písm. c) odrážka 2 | Čl. 2 odst. 7 písm. c) odrážka 3 | Čl. 2 odst. 7 písm. c) odrážka 4 | Čl. 2 odst. 7 písm. c) odrážka 5 |
| 1 | nesplněno | nesplněno | nesplněno | splněno | splněno |
| 2 | splněno | nesplněno | nesplněno | splněno | Splněno |
| 3 | nesplněno | nesplněno | nesplněno | splněno | splněno |
| 4 | nesplněno | nesplněno | nesplněno | splněno | splněno |
| Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník spolupracujících čínských vývozců |

(54)

Zbývající čtyři žádosti musely být zamítnuty. Následující tabulka shrnuje závěry pro zmíněné čtyři společnosti, kterým status zacházení jako v tržním hospodářství udělen nebyl, vždy v srovnání s každým z pěti kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.

Společnost

Kritéria

Čl. 2 odst. 7 písm. c) odrážka 1

Čl. 2 odst. 7 písm. c) odrážka 2

Čl. 2 odst. 7 písm. c) odrážka 3

Čl. 2 odst. 7 písm. c) odrážka 4

Čl. 2 odst. 7 písm. c) odrážka 5

1

nesplněno

nesplněno

nesplněno

splněno

splněno

2

splněno

nesplněno

nesplněno

splněno

Splněno

3

nesplněno

nesplněno

nesplněno

splněno

splněno

4

nesplněno

nesplněno

nesplněno

splněno

splněno

Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník spolupracujících čínských vývozců

| (55) | Dotčeným společnostem byla dána příležitost uplatnit své připomínky k výše uvedeným závěrům. Všechny čtyři společnosti, jimž status zacházení jako v tržním hospodářství udělen nebyl, s těmito závěry nesouhlasily a tvrdily, že jim status zacházení jako v tržním hospodářství měl být udělen. |
| --- | --- |

(55)

Dotčeným společnostem byla dána příležitost uplatnit své připomínky k výše uvedeným závěrům. Všechny čtyři společnosti, jimž status zacházení jako v tržním hospodářství udělen nebyl, s těmito závěry nesouhlasily a tvrdily, že jim status zacházení jako v tržním hospodářství měl být udělen.

| (56) | Pokud jde o první kritérium, tj. že podnikatelská rozhodnutí jsou činěna na základě tržních podmínek a bez významných zásahů státu a že náklady odrážejí tržní hodnoty, protestovala jedna společnost proti závěru Komise, podle něhož obdržela státní subvenci, a její náklady tudíž plně neodrážely tržní hodnoty. V tomto případě se jednalo o akcionáře v kolektivním vlastnictví, který přispěl k majetku společnosti při jejím založení a neobdržel náhradu za zvýšenou hodnotu společnosti, když později své akcie prodal. Při ověřování na místě byl zajištěn průkazní materiál, který potvrdil, že uvedený akcionář ve státním vlastnictví neobdržel za tento nárůst hodnoty náhradu. Díky tomuto finančnímu přínosu nemusela společnost uhradit tržní hodnotu majetku, který potřebovala k zajištění výroby dotyčného výrobku. Proto bylo uznáno, že rozhodnutí o nákladech a vstupech nebyla činěna podle signálů trhu. |
| --- | --- |

(56)

Pokud jde o první kritérium, tj. že podnikatelská rozhodnutí jsou činěna na základě tržních podmínek a bez významných zásahů státu a že náklady odrážejí tržní hodnoty, protestovala jedna společnost proti závěru Komise, podle něhož obdržela státní subvenci, a její náklady tudíž plně neodrážely tržní hodnoty. V tomto případě se jednalo o akcionáře v kolektivním vlastnictví, který přispěl k majetku společnosti při jejím založení a neobdržel náhradu za zvýšenou hodnotu společnosti, když později své akcie prodal. Při ověřování na místě byl zajištěn průkazní materiál, který potvrdil, že uvedený akcionář ve státním vlastnictví neobdržel za tento nárůst hodnoty náhradu. Díky tomuto finančnímu přínosu nemusela společnost uhradit tržní hodnotu majetku, který potřebovala k zajištění výroby dotyčného výrobku. Proto bylo uznáno, že rozhodnutí o nákladech a vstupech nebyla činěna podle signálů trhu.

| (57) | Vedle toho se dotčená společnost pokoušela skrýt možné zásahy státu. Při revizi překladu čínské verze živnostenského oprávnění uvedené společnosti se skutečně zjistilo, že informace o předmětech činnosti jejího akcionáře a zejména odkaz na řízení a provozování majetku ve vlastnictví města byly bezostyšně vynechány. Proto se nezbytně dospělo k závěru, že uvedený vyvážející výrobce neposkytl dostatek informací o tom, že by fungoval za podmínek tržního hospodářství. Žádný z argumentů předložených dotčenou společností v návaznosti na toto odhalení nemohl tento závěr zvrátit, a její žádost musela být zamítnuta. |
| --- | --- |

(57)

Vedle toho se dotčená společnost pokoušela skrýt možné zásahy státu. Při revizi překladu čínské verze živnostenského oprávnění uvedené společnosti se skutečně zjistilo, že informace o předmětech činnosti jejího akcionáře a zejména odkaz na řízení a provozování majetku ve vlastnictví města byly bezostyšně vynechány. Proto se nezbytně dospělo k závěru, že uvedený vyvážející výrobce neposkytl dostatek informací o tom, že by fungoval za podmínek tržního hospodářství. Žádný z argumentů předložených dotčenou společností v návaznosti na toto odhalení nemohl tento závěr zvrátit, a její žádost musela být zamítnuta.

| (58) | Pokud jde o druhé kritérium, tj. aby společnosti měly jednoznačné a jasné účetnictví prověřované nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy, čtyři společnosti uvedly, že toto kritérium splňují, neboť jejich účetnictví prochází nezávislým auditem. Zjistilo se však, že auditorské zprávy třech z těchto společností se nezmiňovaly o několika závažných problémech (včetně nedodržování základních mezinárodních účetních pravidel), které byly zjištěny při ověření na místě, ani nevysvětlovaly změny, ke kterým došlo v účetní politice dotčených společností. U další společnosti bylo zjištěno, že ve svém účetnictví nereagovala na doporučení svého auditora. Z toho nutně vyplynul závěr, že účetnictví všech čtyř dotčených společností neprošlo auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy, jak je to požadováno v čl. 2 odst. 7 písm. c) druhé odrážce základního nařízení, a jejich žádosti byly tedy zamítnuty. |
| --- | --- |

(58)

Pokud jde o druhé kritérium, tj. aby společnosti měly jednoznačné a jasné účetnictví prověřované nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy, čtyři společnosti uvedly, že toto kritérium splňují, neboť jejich účetnictví prochází nezávislým auditem. Zjistilo se však, že auditorské zprávy třech z těchto společností se nezmiňovaly o několika závažných problémech (včetně nedodržování základních mezinárodních účetních pravidel), které byly zjištěny při ověření na místě, ani nevysvětlovaly změny, ke kterým došlo v účetní politice dotčených společností. U další společnosti bylo zjištěno, že ve svém účetnictví nereagovala na doporučení svého auditora. Z toho nutně vyplynul závěr, že účetnictví všech čtyř dotčených společností neprošlo auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy, jak je to požadováno v čl. 2 odst. 7 písm. c) druhé odrážce základního nařízení, a jejich žádosti byly tedy zamítnuty.

| (59) | Pokud jde o třetí kritérium, tři společnosti uváděly, že navzdory závěrům Komise u nich nedošlo k žádným podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství. V jednom případě bylo nutno toto tvrzení odmítnout, jelikož se zjistilo, že dotčená společnost obdržela bezúročnou státní půjčku a několik dalších subvencí. To znamená, že u ní došlo k podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství, která ovlivnila výrobní náklady. Pokud jde o druhou dotčenou společnost, nepodařilo se porovnat zaplacené částky a částky, které měly být zaplaceny, za využívání pozemků společností. Dále, rovněž vzhledem k druhému kritériu, nebyly odpisy nehmotných aktiv této společnosti provedeny v souladu s účetními standardy. Třetí společnost argumentovala, že skutečnost, že nemohla předložit důkaz o tom, že uhrazení základního kapitálu proběhlo tak, jak je uvedeno v jejích stanovách, nikterak nesouviselo s jakýmkoli podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství, jelikož dotčené zájmy byly zájmy soukromých subjektů. Šetření nicméně odhalilo, že nebyla dodržena pravidla o vkladu kapitálu společnosti. Z toho vyplynul závěr, že tato společnost byla vystavena podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství a že její náklady, zejména ve vztahu k odpisům majetku, byly významnou měrou zkresleny. Závěr tudíž byl, že dotčené společnosti nesplňují podmínky stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) třetí odrážce základního nařízení, a jejich žádosti musely být tedy zamítnuty. |
| --- | --- |

(59)

Pokud jde o třetí kritérium, tři společnosti uváděly, že navzdory závěrům Komise u nich nedošlo k žádným podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství. V jednom případě bylo nutno toto tvrzení odmítnout, jelikož se zjistilo, že dotčená společnost obdržela bezúročnou státní půjčku a několik dalších subvencí. To znamená, že u ní došlo k podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství, která ovlivnila výrobní náklady. Pokud jde o druhou dotčenou společnost, nepodařilo se porovnat zaplacené částky a částky, které měly být zaplaceny, za využívání pozemků společností. Dále, rovněž vzhledem k druhému kritériu, nebyly odpisy nehmotných aktiv této společnosti provedeny v souladu s účetními standardy. Třetí společnost argumentovala, že skutečnost, že nemohla předložit důkaz o tom, že uhrazení základního kapitálu proběhlo tak, jak je uvedeno v jejích stanovách, nikterak nesouviselo s jakýmkoli podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství, jelikož dotčené zájmy byly zájmy soukromých subjektů. Šetření nicméně odhalilo, že nebyla dodržena pravidla o vkladu kapitálu společnosti. Z toho vyplynul závěr, že tato společnost byla vystavena podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství a že její náklady, zejména ve vztahu k odpisům majetku, byly významnou měrou zkresleny. Závěr tudíž byl, že dotčené společnosti nesplňují podmínky stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) třetí odrážce základního nařízení, a jejich žádosti musely být tedy zamítnuty.

| (60) | Jedna společnost argumentovala tím, že Komise ke svému závěru ohledně žádosti společnosti o zacházení jako v tržním hospodářství došla posouzením, které časově přesahovalo lhůtu tří měsíců uvedenou v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a že její závěr tudíž není platný. |
| --- | --- |

(60)

Jedna společnost argumentovala tím, že Komise ke svému závěru ohledně žádosti společnosti o zacházení jako v tržním hospodářství došla posouzením, které časově přesahovalo lhůtu tří měsíců uvedenou v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a že její závěr tudíž není platný.

| (61) | V tomto ohledu se poznamenává, že Komise dotčeným čínským vyvážejícím výrobcům, včetně výše zmiňované společnosti, několikrát prodloužila lhůtu, ale že tito výrobci měli značné potíže s vyplněním formulářů žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství v lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(61)

V tomto ohledu se poznamenává, že Komise dotčeným čínským vyvážejícím výrobcům, včetně výše zmiňované společnosti, několikrát prodloužila lhůtu, ale že tito výrobci měli značné potíže s vyplněním formulářů žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství v lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.

| (62) | Rovněž se konstatuje, že většina došlých žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství nebyla v pořádku, takže ve více bodech vyžadovaly podstatné vyjasňování a dodatečné informace, což šetření zpozdilo. Nakonec se analýza protáhla vlivem složitosti celé řady otázek, např. struktur společností a jejich prodejních kanálů, jakož i vlivem závažných problémů zjištěných při ověření na místě ohledně účetnictví společností, takže nebylo možno o došlých žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství rozhodnout do tří měsíců od zahájení řízení. |
| --- | --- |

(62)

Rovněž se konstatuje, že většina došlých žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství nebyla v pořádku, takže ve více bodech vyžadovaly podstatné vyjasňování a dodatečné informace, což šetření zpozdilo. Nakonec se analýza protáhla vlivem složitosti celé řady otázek, např. struktur společností a jejich prodejních kanálů, jakož i vlivem závažných problémů zjištěných při ověření na místě ohledně účetnictví společností, takže nebylo možno o došlých žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství rozhodnout do tří měsíců od zahájení řízení.

| (63) | Ohledně této věci se poznamenává, že nedodržení uvedené lhůty nemá žádné zjevné právní důsledky, jelikož společnostem bylo rovněž poskytnuta příležitost uplatnit připomínky. Navíc se konstatuje, že výše zmiňovaná společnost netvrdila, že by pro ni z prodloužení období potřebného k rozhodnutí o žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství vyplynuly nějaké negativní dopady. Skutečností je, že ani žádný jiný účastník řízení netvrdil, že by takto byl nějak poškozen. |
| --- | --- |

(63)

Ohledně této věci se poznamenává, že nedodržení uvedené lhůty nemá žádné zjevné právní důsledky, jelikož společnostem bylo rovněž poskytnuta příležitost uplatnit připomínky. Navíc se konstatuje, že výše zmiňovaná společnost netvrdila, že by pro ni z prodloužení období potřebného k rozhodnutí o žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství vyplynuly nějaké negativní dopady. Skutečností je, že ani žádný jiný účastník řízení netvrdil, že by takto byl nějak poškozen.

| (64) | S ohledem na výše uvedené byl závěr takový, že platné rozhodnutí ohledně zacházení jako v tržním hospodářství je možno učinit i po uplynutí tříměsíčního období, a žádost dotčené společnosti byla tudíž zamítnuta. |
| --- | --- |

(64)

S ohledem na výše uvedené byl závěr takový, že platné rozhodnutí ohledně zacházení jako v tržním hospodářství je možno učinit i po uplynutí tříměsíčního období, a žádost dotčené společnosti byla tudíž zamítnuta.

| (65) | Byl konzultován poradní výbor a přímo dotčení účastníci řízení byli patřičně informováni. Výrobnímu odvětví Společenství se dostalo příležitosti uplatnit své připomínky, ale žádné připomínky ohledně rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství nebyly obdrženy. |
| --- | --- |

(65)

Byl konzultován poradní výbor a přímo dotčení účastníci řízení byli patřičně informováni. Výrobnímu odvětví Společenství se dostalo příležitosti uplatnit své připomínky, ale žádné připomínky ohledně rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství nebyly obdrženy.

7.2.   Individuální zacházení

| (66) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případně stanoví celostátní clo pro země spadající pod čl. 2 odst. 7 základního nařízení, s výjimkou těch případů, kdy jsou společnosti schopny v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení prokázat, že a) mohou svobodně repatriovat základní kapitál a zisky; b) jejich vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny; c) většinu akcií vlastní soukromé osoby; d) směny měn se provádí podle tržních kurzů; a e) nedochází k žádným takovým zásahům státu, které by umožňovaly obcházení opatření, pokud jsou vývozcům stanoveny různé celní sazby. |
| --- | --- |

(66)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případně stanoví celostátní clo pro země spadající pod čl. 2 odst. 7 základního nařízení, s výjimkou těch případů, kdy jsou společnosti schopny v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení prokázat, že a) mohou svobodně repatriovat základní kapitál a zisky; b) jejich vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny; c) většinu akcií vlastní soukromé osoby; d) směny měn se provádí podle tržních kurzů; a e) nedochází k žádným takovým zásahům státu, které by umožňovaly obcházení opatření, pokud jsou vývozcům stanoveny různé celní sazby.

| (67) | Zmíněných pět vyvážejících výrobců, kteří žádali o zacházení jako v tržním hospodářství, též žádalo o individuální zacházení, pokud jim status zacházení jako v tržním hospodářství nebude udělen. Jak bylo uvedeno výše, tyto společnosti musí prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Jak bylo popsáno v bodě odůvodnění 57, jedna z těchto společností poskytla zavádějící informace o předmětu činnosti jednoho ze svých akcionářů, aby skryla možný zásah státu. Tato společnost tudíž nemohla prokázat, že má naprostou volnost při určování vývozních cen a objemů, jakož i při určování prodejních a dodacích podmínek. Kromě toho se jí nepodařilo prokázat, že zásah státu není takového charakteru, aby dovoloval obcházení opatření, pokud by tomuto vývozci nebyla udělena individuální celní sazba. Jelikož tato společnost nesplnila všechna kritéria vymezená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, bylo rozhodnuto neudělit jí individuální zacházení. |
| --- | --- |

(67)

Zmíněných pět vyvážejících výrobců, kteří žádali o zacházení jako v tržním hospodářství, též žádalo o individuální zacházení, pokud jim status zacházení jako v tržním hospodářství nebude udělen. Jak bylo uvedeno výše, tyto společnosti musí prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Jak bylo popsáno v bodě odůvodnění 57, jedna z těchto společností poskytla zavádějící informace o předmětu činnosti jednoho ze svých akcionářů, aby skryla možný zásah státu. Tato společnost tudíž nemohla prokázat, že má naprostou volnost při určování vývozních cen a objemů, jakož i při určování prodejních a dodacích podmínek. Kromě toho se jí nepodařilo prokázat, že zásah státu není takového charakteru, aby dovoloval obcházení opatření, pokud by tomuto vývozci nebyla udělena individuální celní sazba. Jelikož tato společnost nesplnila všechna kritéria vymezená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, bylo rozhodnuto neudělit jí individuální zacházení.

| (68) | Jedna ze tří dalších společností, kterým nebyl status zacházení jako v tržním hospodářství udělen, byla zčásti ve vlastnictví zahraničních subjektů a mohla svobodně repatriovat zisk. Zbývající dvě společnosti patří subjektům se sídly v ČLR, a proto pod toto kritérium nespadají. Na základě ověřených informací poskytnutých zmíněnými třemi společnostmi bylo zjištěno, že stát neovlivňoval možnost těchto společností svobodně stanovovat své vývozní ceny a objemy i své prodejní a dodací podmínky. Též míra zásahů státu nebyla u těchto společností považována za takovou, aby umožňovala obcházení opatření, jelikož většina akcií těchto společností náleží ryze soukromým společnostem. Jelikož se jedná o společnosti, které si navzájem konkurují na tuzemském i na vývozním trhu, využije každá z nich výhod svého individuálního rozpětí, spíše než aby dovolila jakékoli obcházení. Jak již bylo popsáno v bodě odůvodnění 54, všechny společnosti splnily páté kritérium stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, aby veškeré směny měn byly prováděny podle tržních kurzů. Závěr proto byl, že tři z těchto společností, jimž nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, splňují požadavky na udělení individuálního zacházení uvedené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(68)

Jedna ze tří dalších společností, kterým nebyl status zacházení jako v tržním hospodářství udělen, byla zčásti ve vlastnictví zahraničních subjektů a mohla svobodně repatriovat zisk. Zbývající dvě společnosti patří subjektům se sídly v ČLR, a proto pod toto kritérium nespadají. Na základě ověřených informací poskytnutých zmíněnými třemi společnostmi bylo zjištěno, že stát neovlivňoval možnost těchto společností svobodně stanovovat své vývozní ceny a objemy i své prodejní a dodací podmínky. Též míra zásahů státu nebyla u těchto společností považována za takovou, aby umožňovala obcházení opatření, jelikož většina akcií těchto společností náleží ryze soukromým společnostem. Jelikož se jedná o společnosti, které si navzájem konkurují na tuzemském i na vývozním trhu, využije každá z nich výhod svého individuálního rozpětí, spíše než aby dovolila jakékoli obcházení. Jak již bylo popsáno v bodě odůvodnění 54, všechny společnosti splnily páté kritérium stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, aby veškeré směny měn byly prováděny podle tržních kurzů. Závěr proto byl, že tři z těchto společností, jimž nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, splňují požadavky na udělení individuálního zacházení uvedené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.

| (69) | Závěrem bylo proto rozhodnuto, že individuální zacházení by mělo být uděleno těmto třem vyvážejícím výrobcům v ČLR:






  — | skupině AnShun Pettechs Group zahrnující tyto spřízněné vývozce:






  — | Hangzhou AnShun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd. |
| --- | --- | --- | --- |

(69)

Závěrem bylo proto rozhodnuto, že individuální zacházení by mělo být uděleno těmto třem vyvážejícím výrobcům v ČLR:

—

skupině AnShun Pettechs Group zahrnující tyto spřízněné vývozce:

—

Hangzhou AnShun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd.

| — | Deqing AnShun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Deqing AnShun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd.

| — | Kunshan AnShun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Kunshan AnShun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd.

| — | společnosti Cixi Jiangnan Chemical Fiber Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

společnosti Cixi Jiangnan Chemical Fiber Co. Ltd.

| — | společnosti Jiangyin Changlong Chemical Fibre Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

společnosti Jiangyin Changlong Chemical Fibre Co. Ltd.

7.3.   Běžná hodnota

7.3.1.   Stanovení běžné hodnoty pro spolupracující vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství

| (70) | Čínský vyvážející výrobce, kterému bylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, byl vyzván, aby předložil kompletně vyplněný dotazník, včetně informací o prodeji na tuzemském trhu a informací o výrobních nákladech dotyčného výrobku. Tato odpověď byla ověřena přímo v prostorách dotčené společnosti. |
| --- | --- |

(70)

Čínský vyvážející výrobce, kterému bylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, byl vyzván, aby předložil kompletně vyplněný dotazník, včetně informací o prodeji na tuzemském trhu a informací o výrobních nákladech dotyčného výrobku. Tato odpověď byla ověřena přímo v prostorách dotčené společnosti.

| (71) | Při určování běžné hodnoty se Komise řídila týmž postupem jako je postup vysvětlený v bodech odůvodnění 29 až 38. |
| --- | --- |

(71)

Při určování běžné hodnoty se Komise řídila týmž postupem jako je postup vysvětlený v bodech odůvodnění 29 až 38.

7.3.2.   Stanovení běžné hodnoty pro všechny vyvážející výrobce, kterým nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství

i)   Analogická země

| (72) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, kterým nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena podle cen nebo podle početně zjištěné hodnoty pro třetí zemi s tržním hospodářstvím („analogická země“). |
| --- | --- |

(72)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, kterým nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena podle cen nebo podle početně zjištěné hodnoty pro třetí zemi s tržním hospodářstvím („analogická země“).

| (73) | V oznámení o zahájení řízení bylo uvedeno, že jako třetí země s tržním hospodářstvím, která je vhodná pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR, bylo navrženo USA. Účastníci řízení byli vyzváni, aby se k tomu vyjádřili. Tři vyvážející výrobci tuto volbu napadli ve stanovených lhůtách a jeden navrhl vybrat jako analogickou zemi některou vyvážející zemi zúčastněnou v tomto řízení, kde by zjištěná běžná hodnota byla nejnižší. Byl uváděn argument, že úroveň hospodářského rozvoje je v USA jiná než v ČLR a že náklady, včetně cen surovin, jsou v USA relativně vyšší. |
| --- | --- |

(73)

V oznámení o zahájení řízení bylo uvedeno, že jako třetí země s tržním hospodářstvím, která je vhodná pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR, bylo navrženo USA. Účastníci řízení byli vyzváni, aby se k tomu vyjádřili. Tři vyvážející výrobci tuto volbu napadli ve stanovených lhůtách a jeden navrhl vybrat jako analogickou zemi některou vyvážející zemi zúčastněnou v tomto řízení, kde by zjištěná běžná hodnota byla nejnižší. Byl uváděn argument, že úroveň hospodářského rozvoje je v USA jiná než v ČLR a že náklady, včetně cen surovin, jsou v USA relativně vyšší.

| (74) | Aby se zjistilo, zda je navrhovaná volba USA jakožto analogické země vhodná, vyžádala si Komise nejdříve informace o prodejních a tržních podmínkách od známých výrobců polyesterových střižových vláken z jiných zemí s tržním hospodářstvím, jmenovitě z USA, Indie, Indonésie a Thajska. Odpovědi s požadovanými informace došly od jednoho výrobce z USA, jednoho výrobce z Indie a dvou výrobců z Indonésie. Též se prošetřovalo, zda by Tchaj-wan nebo Korejská republika, pro které souběžně probíhá prozatímní přezkum zmíněný v bodě odůvodnění 5, zaměřený na tentýž výrobek, mohly být považovány za vhodné analogické země. |
| --- | --- |

(74)

Aby se zjistilo, zda je navrhovaná volba USA jakožto analogické země vhodná, vyžádala si Komise nejdříve informace o prodejních a tržních podmínkách od známých výrobců polyesterových střižových vláken z jiných zemí s tržním hospodářstvím, jmenovitě z USA, Indie, Indonésie a Thajska. Odpovědi s požadovanými informace došly od jednoho výrobce z USA, jednoho výrobce z Indie a dvou výrobců z Indonésie. Též se prošetřovalo, zda by Tchaj-wan nebo Korejská republika, pro které souběžně probíhá prozatímní přezkum zmíněný v bodě odůvodnění 5, zaměřený na tentýž výrobek, mohly být považovány za vhodné analogické země.

| (75) | Pokud jde o Tchaj-wan, informace dostupné ze souběžně probíhajícího prozatímního přezkumu ukázaly, že na tuzemském trhu se prodávají pouze polyesterová střižová vlákna z dosud nepoužité suroviny, kdežto čínští vývozci, kterým nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, prodávají výhradně recyklovaná polyesterová střižová vlákna, což by při srovnávání běžné hodnoty s vývozní cenou vyžadovalo značné úpravy. Pokud jde o Koreu, bylo zjištěno, že vyvážející výrobci vyvážejí do Společenství za dumpingové ceny (viz body odůvodnění 108 až 127), což naznačovalo, že s velkou pravděpodobností na tuzemském trhu této země dochází ke zkreslení. Kromě toho většinu prodeje na korejském trhu tvoří polyesterová střižová vlákna z dosud nepoužité suroviny, přičemž pouze jedna společnost (ze tří) vyrábí recyklovaná polyesterová střižová vlákna. Naproti tomu v USA se polyesterová střižová vlákna jak z dosud nepoužité suroviny, tak recyklovaná prodávají ve značných objemech. Z toho vyplynul závěr, že není žádného zjevného důvodu, proč by Korea nebo Tchaj-wan měly být jako analogické země vhodnější než USA. Pro tyto další potenciální analogické země platí antidumpingová a/nebo vyrovnávací cla, která by mohla naznačovat, že na jejich tuzemských trzích s uvedeným výrobkem dochází ke zkreslením. |
| --- | --- |

(75)

Pokud jde o Tchaj-wan, informace dostupné ze souběžně probíhajícího prozatímního přezkumu ukázaly, že na tuzemském trhu se prodávají pouze polyesterová střižová vlákna z dosud nepoužité suroviny, kdežto čínští vývozci, kterým nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, prodávají výhradně recyklovaná polyesterová střižová vlákna, což by při srovnávání běžné hodnoty s vývozní cenou vyžadovalo značné úpravy. Pokud jde o Koreu, bylo zjištěno, že vyvážející výrobci vyvážejí do Společenství za dumpingové ceny (viz body odůvodnění 108 až 127), což naznačovalo, že s velkou pravděpodobností na tuzemském trhu této země dochází ke zkreslení. Kromě toho většinu prodeje na korejském trhu tvoří polyesterová střižová vlákna z dosud nepoužité suroviny, přičemž pouze jedna společnost (ze tří) vyrábí recyklovaná polyesterová střižová vlákna. Naproti tomu v USA se polyesterová střižová vlákna jak z dosud nepoužité suroviny, tak recyklovaná prodávají ve značných objemech. Z toho vyplynul závěr, že není žádného zjevného důvodu, proč by Korea nebo Tchaj-wan měly být jako analogické země vhodnější než USA. Pro tyto další potenciální analogické země platí antidumpingová a/nebo vyrovnávací cla, která by mohla naznačovat, že na jejich tuzemských trzích s uvedeným výrobkem dochází ke zkreslením.

| (76) | Rozbor všech těchto informací, které měla Komise k dispozici, ukázal, že v USA má dotyčný výrobek rozsáhlý trh s velkou konkurencí, s více než deseti výrobci a s významným podílem dovozů ze třetích zemí. I když dovozy dotyčného výrobku z Korejské republiky a Tchaj-wanu byly zatíženy antidumpingovými cly, pořád se ještě dovážela značná množství polyesterových střižových vláken z jiných zemí. |
| --- | --- |

(76)

Rozbor všech těchto informací, které měla Komise k dispozici, ukázal, že v USA má dotyčný výrobek rozsáhlý trh s velkou konkurencí, s více než deseti výrobci a s významným podílem dovozů ze třetích zemí. I když dovozy dotyčného výrobku z Korejské republiky a Tchaj-wanu byly zatíženy antidumpingovými cly, pořád se ještě dovážela značná množství polyesterových střižových vláken z jiných zemí.

| (77) | Jak již bylo zmíněno v bodě odůvodnění 27, výrobek vyráběný a prodávaný na tuzemském trhu USA byl obdobný výrobku vyváženému z Číny do Společenství. V tomto ohledu byly pro srovnávací účely vzaty v úvahu pouze ty druhy výrobku vyráběné v USA, pro jejichž výrobu bylo použito téhož výrobního procesu, tj. polyesterová střižová vlákna z recyklovaného odpadu. |
| --- | --- |

(77)

Jak již bylo zmíněno v bodě odůvodnění 27, výrobek vyráběný a prodávaný na tuzemském trhu USA byl obdobný výrobku vyváženému z Číny do Společenství. V tomto ohledu byly pro srovnávací účely vzaty v úvahu pouze ty druhy výrobku vyráběné v USA, pro jejichž výrobu bylo použito téhož výrobního procesu, tj. polyesterová střižová vlákna z recyklovaného odpadu.

| (78) | V Číně byla hlavní používaná surovina, tj. recyklovaný odpad, velkou měrou opatřována na tuzemském trhu, ale některá její množství byla rovněž dovážena z USA a Evropy. Výrobce v analogické zemi nakupoval suroviny výhradně od tuzemských dodavatelů. Z toho bylo odvozeno, že dostupnost surovin v USA je lepší než v ČLR nebo jsou tam tyto suroviny dostupné přinejmenším podobnou měrou. |
| --- | --- |

(78)

V Číně byla hlavní používaná surovina, tj. recyklovaný odpad, velkou měrou opatřována na tuzemském trhu, ale některá její množství byla rovněž dovážena z USA a Evropy. Výrobce v analogické zemi nakupoval suroviny výhradně od tuzemských dodavatelů. Z toho bylo odvozeno, že dostupnost surovin v USA je lepší než v ČLR nebo jsou tam tyto suroviny dostupné přinejmenším podobnou měrou.

| (79) | Bylo rozhodnuto, že výběr analogické země podle nejnižší zjištěné běžné hodnoty není rozumný, neboť by nebyl založen na jasných kritériích, nýbrž spíše na konečném výsledku. Stejně tak i skutečnost, že náklady jsou údajně vyšší ve třetí zemi s tržním hospodářstvím, nemůže být považována za důvod, pro který by taková země neměla být považována za vhodnou analogickou zemi. Jedním možným cílem zásahu státu může být udržování nízké výše nákladů na podporu některých tuzemských výrobních odvětví a na udržení jejich konkurenceschopnosti. V těchto případech by nižší náklady byly jednoduše důsledkem zásahu státu a nebyly by výsledkem působení tržních sil. Cílem čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je vybrat analogickou zemi tak, aby běžná hodnota vycházela z cen a nákladů neovlivněných podmínkami netržního hospodářství. |
| --- | --- |

(79)

Bylo rozhodnuto, že výběr analogické země podle nejnižší zjištěné běžné hodnoty není rozumný, neboť by nebyl založen na jasných kritériích, nýbrž spíše na konečném výsledku. Stejně tak i skutečnost, že náklady jsou údajně vyšší ve třetí zemi s tržním hospodářstvím, nemůže být považována za důvod, pro který by taková země neměla být považována za vhodnou analogickou zemi. Jedním možným cílem zásahu státu může být udržování nízké výše nákladů na podporu některých tuzemských výrobních odvětví a na udržení jejich konkurenceschopnosti. V těchto případech by nižší náklady byly jednoduše důsledkem zásahu státu a nebyly by výsledkem působení tržních sil. Cílem čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je vybrat analogickou zemi tak, aby běžná hodnota vycházela z cen a nákladů neovlivněných podmínkami netržního hospodářství.

| (80) | Pokud jde o rozdílnost úrovně hospodářského rozvoje v USA a v ČLR, nepředstavuje sama o sobě relevantní faktor pro výběr analogické země. Vskutku platí, že výběr moderního a nákladově efektivního trhu charakterizovaného intenzívní konkurencí by měl vést k nastavení nižší běžné hodnoty, než kdyby byl hospodářský rozvoj analogické země srovnatelný se zemí s netržním hospodářstvím. |
| --- | --- |

(80)

Pokud jde o rozdílnost úrovně hospodářského rozvoje v USA a v ČLR, nepředstavuje sama o sobě relevantní faktor pro výběr analogické země. Vskutku platí, že výběr moderního a nákladově efektivního trhu charakterizovaného intenzívní konkurencí by měl vést k nastavení nižší běžné hodnoty, než kdyby byl hospodářský rozvoj analogické země srovnatelný se zemí s netržním hospodářstvím.

| (81) | Po uvážení výše uvedeného se došlo k závěru, že USA je tou nejvhodnější analogickou zemí a že za těchto okolností se volba USA jeví jako rozumná a oprávněná v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení. |
| --- | --- |

(81)

Po uvážení výše uvedeného se došlo k závěru, že USA je tou nejvhodnější analogickou zemí a že za těchto okolností se volba USA jeví jako rozumná a oprávněná v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.

| (82) | Komise poté odeslala výrobci v USA podrobnější dotazník se žádostí o informace o tuzemských prodejních cenách a o výrobních nákladech obdobného výrobku. Odpovědi výrobce byly ověřovány na místě. |
| --- | --- |

(82)

Komise poté odeslala výrobci v USA podrobnější dotazník se žádostí o informace o tuzemských prodejních cenách a o výrobních nákladech obdobného výrobku. Odpovědi výrobce byly ověřovány na místě.

| (83) | Po uplynutí lhůty k podání připomínek ke zveřejněným informacím dva čínští vyvážející výrobci tvrdili, že USA nejsou vhodnou analogickou zemí, protože tam od ledna 2001 probíhá vyšetřování jednání v rozporu s hospodářskou soutěží a určování cen na americkém trhu s polyesterovými střižovými vlákny, jenž zahrnuje nejen spolupracující společnosti, ale i dalších osm společností v USA. V rámci tohoto šetření dva ze spoluobviněných doznali vinu a jednomu z nich byla udělena pokuta. Bylo argumentováno, že jako vhodné analogické země by se místo USA měla použít Jižní Korea nebo Tchaj-wan. |
| --- | --- |

(83)

Po uplynutí lhůty k podání připomínek ke zveřejněným informacím dva čínští vyvážející výrobci tvrdili, že USA nejsou vhodnou analogickou zemí, protože tam od ledna 2001 probíhá vyšetřování jednání v rozporu s hospodářskou soutěží a určování cen na americkém trhu s polyesterovými střižovými vlákny, jenž zahrnuje nejen spolupracující společnosti, ale i dalších osm společností v USA. V rámci tohoto šetření dva ze spoluobviněných doznali vinu a jednomu z nich byla udělena pokuta. Bylo argumentováno, že jako vhodné analogické země by se místo USA měla použít Jižní Korea nebo Tchaj-wan.

| (84) | Je však nutné upozornit na to, že výše uvedené šetření se týká postupů, k nimž docházelo více než rok před zahájením období šetření a že k dispozici nebyly žádné informace, jež by naznačovaly, že takové postupy prováděné dvěma hráči na trhu, kteří doznali vinu, by ovlivnily ceny během období šetření, které se použily jako základ pro výpočet běžné hodnoty. Při srovnání ziskového rozpětí dosaženého výrobcem v analogické zemi na prodeji obdobného výrobku na domácím trhu se ziskovým rozpětím dosaženým výrobci v Koreji a na Tchaj-wanu bylo naopak zjištěno, že takové rozpětí je buď podobné nebo nižší. Výsledkem šetření navíc nebyla obvinění vůči spolupracujícímu americkému výrobci (společnost Wellman Inc), kterému americké orgány v září 2004 oznámily, že neměly v úmyslu obvinit společnost nebo její zaměstnance. S ohledem na výše uvedené se dospělo k závěru, že informace poskytnuté americkým spolupracujícím výrobcem a používané jako základ pro stanovení běžné hodnoty, nebyly narušeny jednáním v rozporu s hospodářskou soutěží, které mohlo existovat na americkém trhu v minulosti. Za těchto okolností se USA potvrzují jako vhodný výběr analogické země. Avšak je třeba poznamenat, že v každém případě, pokud šetření zjistí, že takové postupy, které jsou v rozporu s hospodářskou soutěží, byly používány během období šetření nebo narušily závěry tohoto šetření, mohou současné závěry podléhat přezkumu. |
| --- | --- |

(84)

Je však nutné upozornit na to, že výše uvedené šetření se týká postupů, k nimž docházelo více než rok před zahájením období šetření a že k dispozici nebyly žádné informace, jež by naznačovaly, že takové postupy prováděné dvěma hráči na trhu, kteří doznali vinu, by ovlivnily ceny během období šetření, které se použily jako základ pro výpočet běžné hodnoty. Při srovnání ziskového rozpětí dosaženého výrobcem v analogické zemi na prodeji obdobného výrobku na domácím trhu se ziskovým rozpětím dosaženým výrobci v Koreji a na Tchaj-wanu bylo naopak zjištěno, že takové rozpětí je buď podobné nebo nižší. Výsledkem šetření navíc nebyla obvinění vůči spolupracujícímu americkému výrobci (společnost Wellman Inc), kterému americké orgány v září 2004 oznámily, že neměly v úmyslu obvinit společnost nebo její zaměstnance. S ohledem na výše uvedené se dospělo k závěru, že informace poskytnuté americkým spolupracujícím výrobcem a používané jako základ pro stanovení běžné hodnoty, nebyly narušeny jednáním v rozporu s hospodářskou soutěží, které mohlo existovat na americkém trhu v minulosti. Za těchto okolností se USA potvrzují jako vhodný výběr analogické země. Avšak je třeba poznamenat, že v každém případě, pokud šetření zjistí, že takové postupy, které jsou v rozporu s hospodářskou soutěží, byly používány během období šetření nebo narušily závěry tohoto šetření, mohou současné závěry podléhat přezkumu.

ii)   Stanovení běžné hodnoty v analogické zemi

| (85) | Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, kterým nebylo zacházení jako v tržním hospodářství uděleno, stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobce v analogické zemi, tj. na základě všech cen, které byly zaplaceny nebo měly být zaplaceny na tuzemském trhu USA za srovnatelné druhy výrobků, jelikož se zjistilo, že se jednalo o druhy výrobků v běžném obchodním styku a v reprezentativních množstvích. |
| --- | --- |

(85)

Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, kterým nebylo zacházení jako v tržním hospodářství uděleno, stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobce v analogické zemi, tj. na základě všech cen, které byly zaplaceny nebo měly být zaplaceny na tuzemském trhu USA za srovnatelné druhy výrobků, jelikož se zjistilo, že se jednalo o druhy výrobků v běžném obchodním styku a v reprezentativních množstvích.

| (86) | Při určování běžné hodnoty se Komise řídila týmž postupem jako je postup vysvětlený v bodech odůvodnění 29 až 38. |
| --- | --- |

(86)

Při určování běžné hodnoty se Komise řídila týmž postupem jako je postup vysvětlený v bodech odůvodnění 29 až 38.

7.4.   Vývozní cena

| (87) | Veškeré vývozní prodeje do Společenství u těch vyvážejících výrobců, kterým bylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství nebo individuální zacházení, proběhly přímo prodejem nezávislým odběratelům ve Společenství, vývozní cena tedy byla stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení podle cen, které byly zaplaceny nebo měly být zaplaceny. |
| --- | --- |

(87)

Veškeré vývozní prodeje do Společenství u těch vyvážejících výrobců, kterým bylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství nebo individuální zacházení, proběhly přímo prodejem nezávislým odběratelům ve Společenství, vývozní cena tedy byla stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení podle cen, které byly zaplaceny nebo měly být zaplaceny.

7.5.   Srovnání

| (88) | Tam, kde to bylo patřičné a oprávněné, byly provedeny požadované úpravy vzhledem k navrácení cla, dopravě, pojištění a manipulačním výdajům, nákladům na obaly a úvěrům, bankovním poplatkům a provizím. |
| --- | --- |

(88)

Tam, kde to bylo patřičné a oprávněné, byly provedeny požadované úpravy vzhledem k navrácení cla, dopravě, pojištění a manipulačním výdajům, nákladům na obaly a úvěrům, bankovním poplatkům a provizím.

| (89) | Některé druhy výrobku vyvezené čínskými vyvážejícími výrobci, jimž bylo uděleno individuální zacházení, se některými svými fyzickými vlastnostmi odlišovaly od srovnatelných druhů výrobku prodávaných v analogické zemi, např. leskem, barvou, průřezem nebo silikonovou úpravou. Proto byla v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení provedena odpovídající úprava. Tam, kde spolehlivější informace nebyly k dispozici, byla výše této úpravy stanovena podle cenového rozdílu, který byl pro konkrétní vlastnosti zjištěn v analogické zemi. |
| --- | --- |

(89)

Některé druhy výrobku vyvezené čínskými vyvážejícími výrobci, jimž bylo uděleno individuální zacházení, se některými svými fyzickými vlastnostmi odlišovaly od srovnatelných druhů výrobku prodávaných v analogické zemi, např. leskem, barvou, průřezem nebo silikonovou úpravou. Proto byla v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení provedena odpovídající úprava. Tam, kde spolehlivější informace nebyly k dispozici, byla výše této úpravy stanovena podle cenového rozdílu, který byl pro konkrétní vlastnosti zjištěn v analogické zemi.

| (90) | Šetřením se zjistilo, že v analogické zemi se výrobek prodával výhradně konečným uživatelům, kdežto čínští vyvážející výrobci ho rovněž prodávali prostřednictvím jiných prodejních kanálů. Tam, kde stejné prodejní kanály v analogické zemi neexistovaly, byla povolena zvláštní úprava v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. d) podbodem ii) základního nařízení, a to odečtení částky odpovídající 10 % hrubého ziskového rozpětí od běžné hodnoty pro konečné uživatele. |
| --- | --- |

(90)

Šetřením se zjistilo, že v analogické zemi se výrobek prodával výhradně konečným uživatelům, kdežto čínští vyvážející výrobci ho rovněž prodávali prostřednictvím jiných prodejních kanálů. Tam, kde stejné prodejní kanály v analogické zemi neexistovaly, byla povolena zvláštní úprava v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. d) podbodem ii) základního nařízení, a to odečtení částky odpovídající 10 % hrubého ziskového rozpětí od běžné hodnoty pro konečné uživatele.

| (91) | Na základě výše uvedeného byla stanovena běžná hodnota pro přibližně 70 až 90 % dotyčného výrobku vyvezeného do Společenství společnostmi, jimž bylo uděleno individuální zacházení. To bylo považováno za reprezentativní pro uplatňovanou míru dumpingu. |
| --- | --- |

(91)

Na základě výše uvedeného byla stanovena běžná hodnota pro přibližně 70 až 90 % dotyčného výrobku vyvezeného do Společenství společnostmi, jimž bylo uděleno individuální zacházení. To bylo považováno za reprezentativní pro uplatňovanou míru dumpingu.

| (92) | Pro čínského vyvážejícího výrobce byla provedena též úprava s ohledem na rozdíly při vracení DPH. |
| --- | --- |

(92)

Pro čínského vyvážejícího výrobce byla provedena též úprava s ohledem na rozdíly při vracení DPH.

7.6.   Dumpingové rozpětí

| (93) | Pro společnost, které byl udělen status zacházení jako v tržním hospodářství, bylo dumpingové rozpětí stanoveno srovnáním běžné hodnoty určené váženým průměrem pro dotčenou společnost s jejími vývozními cenami též vyjádřenými váženými průměry pro jednotlivé druhy výrobku, jak bylo stanoveno výše. |
| --- | --- |

(93)

Pro společnost, které byl udělen status zacházení jako v tržním hospodářství, bylo dumpingové rozpětí stanoveno srovnáním běžné hodnoty určené váženým průměrem pro dotčenou společnost s jejími vývozními cenami též vyjádřenými váženými průměry pro jednotlivé druhy výrobku, jak bylo stanoveno výše.

| (94) | Pro tři společnosti, kterým bylo uděleno individuální zacházení, se běžná hodnota vyjádřená váženým průměrem pro druhy výrobku vyvážené do Společenství, stanovená pro analogickou zemi, porovnávala s váženým průměrem vývozních cen odpovídajícího druhu výrobku do Společenství, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 základního nařízení. |
| --- | --- |

(94)

Pro tři společnosti, kterým bylo uděleno individuální zacházení, se běžná hodnota vyjádřená váženým průměrem pro druhy výrobku vyvážené do Společenství, stanovená pro analogickou zemi, porovnávala s váženým průměrem vývozních cen odpovídajícího druhu výrobku do Společenství, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 základního nařízení.

| (95) | Pro spolupracující společnost, které nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, ani individuální zacházení, jakož i pro všechny nespolupracující vývozce bylo celostátně platné dumpingové rozpětí stanoveno jako vážený průměr mezi dumpingovým rozpětím zjištěným pro výrobce v netržním hospodářství bez nároku na individuální zacházení a pro výrobce s nejvyšším dumpingem, který je reprezentativním vzorem pro jednoho spolupracujícího vyvážejícího výrobce v netržním hospodářství, jak bylo vysvětleno v bodě odůvodnění 49. |
| --- | --- |

(95)

Pro spolupracující společnost, které nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, ani individuální zacházení, jakož i pro všechny nespolupracující vývozce bylo celostátně platné dumpingové rozpětí stanoveno jako vážený průměr mezi dumpingovým rozpětím zjištěným pro výrobce v netržním hospodářství bez nároku na individuální zacházení a pro výrobce s nejvyšším dumpingem, který je reprezentativním vzorem pro jednoho spolupracujícího vyvážejícího výrobce v netržním hospodářství, jak bylo vysvětleno v bodě odůvodnění 49.

| (96) | Dumpingová rozpětí vyjádřená v procentech čisté ceny CIF s dodáním na hranice Společenství, před zaplacením cla, jsou:






  Společnost | Dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| Cixi Jiangnan Chemical Fiber Co. Ltd. | 26,3 % |
| Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd. | 4,9 % |
| Hangzhou AnShun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd. | 49,0 % |
| Deqing AnShun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd. |
| Kunshan AnShun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd. |
| Jiangyin Changlong Chemical Fibre Co. Ltd. | 63,2 % |
| Všechny ostatní společnosti | 85,8 % |

(96)

Dumpingová rozpětí vyjádřená v procentech čisté ceny CIF s dodáním na hranice Společenství, před zaplacením cla, jsou:

Společnost

Dumpingové rozpětí

Cixi Jiangnan Chemical Fiber Co. Ltd.

26,3 %

Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd.

4,9 %

Hangzhou AnShun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd.

49,0 %

Deqing AnShun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd.

Kunshan AnShun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd.

Jiangyin Changlong Chemical Fibre Co. Ltd.

63,2 %

Všechny ostatní společnosti

85,8 %

8.   SAÚDSKÁ ARÁBIE

| (97) | Vyplněné dotazníky došly od dvou vyvážejících výrobců a od pěti dovozců spřízněných s jedním z těchto vývozců. |
| --- | --- |

(97)

Vyplněné dotazníky došly od dvou vyvážejících výrobců a od pěti dovozců spřízněných s jedním z těchto vývozců.

8.1.   Saudi Basic Industries Corporation („Sabic“)

8.1.1.   Běžná hodnota

| (98) | Tento vyvážející výrobce prodával reprezentativní množství obdobného výrobku na tuzemském trhu. Takovýto prodej však nelze z důvodu ceny považovat za prodej uskutečňovaný v běžném obchodním styku. Z tohoto důvodu a též proto, že spolehlivé údaje od jiných výrobců ve vyvážející zemi chyběly, bylo nutno běžnou hodnotu vypočítat, a to postupem podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(98)

Tento vyvážející výrobce prodával reprezentativní množství obdobného výrobku na tuzemském trhu. Takovýto prodej však nelze z důvodu ceny považovat za prodej uskutečňovaný v běžném obchodním styku. Z tohoto důvodu a též proto, že spolehlivé údaje od jiných výrobců ve vyvážející zemi chyběly, bylo nutno běžnou hodnotu vypočítat, a to postupem podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.

| (99) | Pro výpočet běžné hodnoty byly k vlastním průměrným výrobním nákladům dotčeného spolupracujícího vyvážejícího výrobce pro každý vyvážený druh v období šetření připočteny jeho skutečné prodejní, správní a režijní náklady na tuzemské prodeje obdobného výrobku. |
| --- | --- |

(99)

Pro výpočet běžné hodnoty byly k vlastním průměrným výrobním nákladům dotčeného spolupracujícího vyvážejícího výrobce pro každý vyvážený druh v období šetření připočteny jeho skutečné prodejní, správní a režijní náklady na tuzemské prodeje obdobného výrobku.

| (100) | Jelikož nebyly k dispozici spolehlivé údaje pro jiné vyvážející výrobce ze Saúdské Arábie (viz body odůvodnění 102 až 104) a jelikož dotčeným vyvážejícím výrobcem nebyly zpřístupněny žádné informace týkající se výroby a prodeje výrobků spadajících do téže obecné kategorie, bylo nutno ziskové rozpětí určit pomocí jakéhokoli jiného přiměřeného postupu, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení. V tomto ohledu se za přiměřené považovalo ziskové rozpětí ve výši 5 %. Nebyly k dispozici žádné informace, které by naznačovaly, že by takovéto ziskové rozpětí přesahovalo zisk běžně realizovaný jinými vývozci nebo výrobci při prodeji výrobků téže obecné kategorie na tuzemském trhu Saúdské Arábie, jak je požadováno v čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(100)

Jelikož nebyly k dispozici spolehlivé údaje pro jiné vyvážející výrobce ze Saúdské Arábie (viz body odůvodnění 102 až 104) a jelikož dotčeným vyvážejícím výrobcem nebyly zpřístupněny žádné informace týkající se výroby a prodeje výrobků spadajících do téže obecné kategorie, bylo nutno ziskové rozpětí určit pomocí jakéhokoli jiného přiměřeného postupu, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení. V tomto ohledu se za přiměřené považovalo ziskové rozpětí ve výši 5 %. Nebyly k dispozici žádné informace, které by naznačovaly, že by takovéto ziskové rozpětí přesahovalo zisk běžně realizovaný jinými vývozci nebo výrobci při prodeji výrobků téže obecné kategorie na tuzemském trhu Saúdské Arábie, jak je požadováno v čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení.

8.1.2.   Vývozní cena

| (101) | Veškeré prodeje do Společenství se uskutečnily prostřednictvím spřízněného dovozce, který výrobek dále prodával jak spřízněným, tak nespřízněným odběratelům. Tito spříznění odběratelé zase dotyčný výrobek dále prodávali jiným nezávislým odběratelům. V důsledku toho byla vývozní cena vypočtena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení. |
| --- | --- |

(101)

Veškeré prodeje do Společenství se uskutečnily prostřednictvím spřízněného dovozce, který výrobek dále prodával jak spřízněným, tak nespřízněným odběratelům. Tito spříznění odběratelé zase dotyčný výrobek dále prodávali jiným nezávislým odběratelům. V důsledku toho byla vývozní cena vypočtena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení.

8.1.3.   Srovnání

| (102) | Byly provedeny úpravy pro zohlednění rozdílů v nákladech na dopravu, pojištění, obaly a úvěry. |
| --- | --- |

(102)

Byly provedeny úpravy pro zohlednění rozdílů v nákladech na dopravu, pojištění, obaly a úvěry.

| (103) | Uvedený vyvážející výrobce rovněž požadoval úpravu běžné hodnoty vzhledem k poprodejním nákladům na tuzemském trhu. Vedle toho, že k dispozici nebyl žádný materiál, který by nárokovanou částku doložil, nemohl být na základě poskytnutých informací učiněn závěr, že by tento faktor ovlivňoval srovnatelnost cen. Zejména se nepodařilo prokázat, že by domácí odběratelé vlivem tohoto faktoru soustavně platili odlišné ceny. Vedle toho bylo zjištěno, že tyto výdaje se týkaly nejen prodeje obdobného výrobku na tuzemském trhu, ale též prodeje na jiných trzích, včetně prodeje dotyčného výrobku ve Společenství. Na základě výše uvedeného bylo nutno požadavek na tuto úpravu odmítnout, jelikož nebyly splněny požadavky čl. 2 odst. 10. |
| --- | --- |

(103)

Uvedený vyvážející výrobce rovněž požadoval úpravu běžné hodnoty vzhledem k poprodejním nákladům na tuzemském trhu. Vedle toho, že k dispozici nebyl žádný materiál, který by nárokovanou částku doložil, nemohl být na základě poskytnutých informací učiněn závěr, že by tento faktor ovlivňoval srovnatelnost cen. Zejména se nepodařilo prokázat, že by domácí odběratelé vlivem tohoto faktoru soustavně platili odlišné ceny. Vedle toho bylo zjištěno, že tyto výdaje se týkaly nejen prodeje obdobného výrobku na tuzemském trhu, ale též prodeje na jiných trzích, včetně prodeje dotyčného výrobku ve Společenství. Na základě výše uvedeného bylo nutno požadavek na tuto úpravu odmítnout, jelikož nebyly splněny požadavky čl. 2 odst. 10.

8.2.   National Polyester Fibers Factory („NPF“)

| (104) | Vyplněný dotazník předložený tímto vyvážejícím výrobcem měl ve svých údajích významné mezery a obsahoval protichůdné informace. I když byla tato společnost požádána, aby své odpovědi opravila, doplnila a objasnila, tak chybějící informace nedodala a patřičné opravy neprovedla. Navíc pak bylo ověřením na místě odhaleno, že společnost NPF více než polovinu svého prodeje polyesterových střižových vláken na tuzemském trhu za období šetření nenahlásila. Kromě toho se nepodařilo porovnat společností nahlášené údaje o celkovém prodeji, včetně vývozních prodejů do Společenství, s účetními doklady společnosti. Proto bylo konstatováno, že údaje o prodeji předložené ve vyplněném dotazníku nelze považovat za spolehlivý základ pro určení dumpingového rozpětí. |
| --- | --- |

(104)

Vyplněný dotazník předložený tímto vyvážejícím výrobcem měl ve svých údajích významné mezery a obsahoval protichůdné informace. I když byla tato společnost požádána, aby své odpovědi opravila, doplnila a objasnila, tak chybějící informace nedodala a patřičné opravy neprovedla. Navíc pak bylo ověřením na místě odhaleno, že společnost NPF více než polovinu svého prodeje polyesterových střižových vláken na tuzemském trhu za období šetření nenahlásila. Kromě toho se nepodařilo porovnat společností nahlášené údaje o celkovém prodeji, včetně vývozních prodejů do Společenství, s účetními doklady společnosti. Proto bylo konstatováno, že údaje o prodeji předložené ve vyplněném dotazníku nelze považovat za spolehlivý základ pro určení dumpingového rozpětí.

| (105) | Navíc pak údaje týkající se výrobních nákladů nebylo možno porovnat s vnitřními účetními doklady společnosti a nebyl zpřístupněn žádný průkazní materiál, který by doložil, že uváděné údaje jsou vskutku úplné a správné. Závěr proto byl, že předložené informace o výrobních nákladech obdobného výrobku nejsou spolehlivé a nemohou být použity jako základ pro stanovení běžné hodnoty. |
| --- | --- |

(105)

Navíc pak údaje týkající se výrobních nákladů nebylo možno porovnat s vnitřními účetními doklady společnosti a nebyl zpřístupněn žádný průkazní materiál, který by doložil, že uváděné údaje jsou vskutku úplné a správné. Závěr proto byl, že předložené informace o výrobních nákladech obdobného výrobku nejsou spolehlivé a nemohou být použity jako základ pro stanovení běžné hodnoty.

| (106) | S ohledem na výše uvedené se došlo k závěru, že dumpingové rozpětí pro tohoto vyvážejícího výrobce nelze stanovit na základě jeho vlastních údajů. Proto bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě zjištěných skutečností, jak předpokládá článek 18 základního nařízení. V této věci a též s ohledem na nedostatečnost informací předložených společností NPF nebylo důvodu k závěru, že by společnost NPF prodávala výrobek za jiné dumpingové ceny než druhý zmiňovaný vyvážející výrobce ze Saúdské Arábie. Proto bylo považováno za správné nastavit dumpingové rozpětí pro společnost NFP na stejnou úroveň jako pro druhého vyvážející výrobce ze Saúdské Arábie. |
| --- | --- |

(106)

S ohledem na výše uvedené se došlo k závěru, že dumpingové rozpětí pro tohoto vyvážejícího výrobce nelze stanovit na základě jeho vlastních údajů. Proto bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě zjištěných skutečností, jak předpokládá článek 18 základního nařízení. V této věci a též s ohledem na nedostatečnost informací předložených společností NPF nebylo důvodu k závěru, že by společnost NPF prodávala výrobek za jiné dumpingové ceny než druhý zmiňovaný vyvážející výrobce ze Saúdské Arábie. Proto bylo považováno za správné nastavit dumpingové rozpětí pro společnost NFP na stejnou úroveň jako pro druhého vyvážející výrobce ze Saúdské Arábie.

| (107) | Společnost vznesla námitky vůči přístupu a tvrdila, že jednala zcela průhledně a že chybné údaje v poskytnutých informacích nebyly záměrné a byly čistě administrativního rázu. Nicméně neposkytla žádné další ověřitelné informace, na základě kterých by Komise přezkoumala své závěry. |
| --- | --- |

(107)

Společnost vznesla námitky vůči přístupu a tvrdila, že jednala zcela průhledně a že chybné údaje v poskytnutých informacích nebyly záměrné a byly čistě administrativního rázu. Nicméně neposkytla žádné další ověřitelné informace, na základě kterých by Komise přezkoumala své závěry.

| (108) | Další saúdskoarabský vyvážející výrobce nesouhlasil s výše uvedeným přístupem a tvrdil, že tento přístup zvýhodňuje odmítání spolupráce. Dále tvrdil, že společnost NPF vyvážela další druhy výrobků, které nejsou srovnatelné s druhy výrobků vyváženými společností Sabic. V této souvislosti je nutné poznamenat, že dumpingové rozpětí pro společnost NPF bylo stanoveno na základě nejlepších dostupných informací. Protože velkou většinu (81 %) dotyčných výrobků ze Saúdské Arábie do Společenství vyvážela společnost Sabic a protože neexistuje žádná jiná vhodná metoda, byla uvedená metoda považována za vhodný základ pro stanovení dumpingového rozpětí pro společnost NPF. Dále, jak je uvedeno výše, neexistovaly důvody pro závěr, že společnost NPF používala dumping na jiné úrovni než ostatní vyvážející výrobci v Saúdské Arábii. Co se týče různých druhů výrobků vyvážených těmito dvěma společnostmi, je nutné poznamenat, že všechny spadají do definice dotyčného výrobku. Za těchto okolností se přístup uplatňovaný Komisí považuje za přiměřený. |
| --- | --- |

(108)

Další saúdskoarabský vyvážející výrobce nesouhlasil s výše uvedeným přístupem a tvrdil, že tento přístup zvýhodňuje odmítání spolupráce. Dále tvrdil, že společnost NPF vyvážela další druhy výrobků, které nejsou srovnatelné s druhy výrobků vyváženými společností Sabic. V této souvislosti je nutné poznamenat, že dumpingové rozpětí pro společnost NPF bylo stanoveno na základě nejlepších dostupných informací. Protože velkou většinu (81 %) dotyčných výrobků ze Saúdské Arábie do Společenství vyvážela společnost Sabic a protože neexistuje žádná jiná vhodná metoda, byla uvedená metoda považována za vhodný základ pro stanovení dumpingového rozpětí pro společnost NPF. Dále, jak je uvedeno výše, neexistovaly důvody pro závěr, že společnost NPF používala dumping na jiné úrovni než ostatní vyvážející výrobci v Saúdské Arábii. Co se týče různých druhů výrobků vyvážených těmito dvěma společnostmi, je nutné poznamenat, že všechny spadají do definice dotyčného výrobku. Za těchto okolností se přístup uplatňovaný Komisí považuje za přiměřený.

8.2.1.   Dumpingové rozpětí

| (109) | Dumpingové rozpětí bylo stanoveno srovnáním běžné hodnoty, která byla určena váženým průměrem pro danou společnost, s jejími vývozními cenami, též vyjádřenými váženými průměry pro jednotlivé druhy výrobku, jak je stanoveno výše. Jak bylo vysvětleno v bodě odůvodnění 104, bylo dumpingové rozpětí pro druhého vyvážejícího výrobce v Saúdské Arábii, jmenovitě pro společnost NPF, nastaveno na stejnou úroveň jako rozpětí zjištěné pro spolupracujícího výrobce v Saúdské Arábii (společnost Sabic). |
| --- | --- |

(109)

Dumpingové rozpětí bylo stanoveno srovnáním běžné hodnoty, která byla určena váženým průměrem pro danou společnost, s jejími vývozními cenami, též vyjádřenými váženými průměry pro jednotlivé druhy výrobku, jak je stanoveno výše. Jak bylo vysvětleno v bodě odůvodnění 104, bylo dumpingové rozpětí pro druhého vyvážejícího výrobce v Saúdské Arábii, jmenovitě pro společnost NPF, nastaveno na stejnou úroveň jako rozpětí zjištěné pro spolupracujícího výrobce v Saúdské Arábii (společnost Sabic).

| (110) | Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny prokázalo existenci dumpingu. Dumpingová rozpětí vyjádřená v procentech čisté ceny CIF s dodáním na hranice Společenství, před zaplacením cla, jsou: | National Polyester Fibers Factory 31,7 % |
| --- | --- | --- |

(110)

Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny prokázalo existenci dumpingu. Dumpingová rozpětí vyjádřená v procentech čisté ceny CIF s dodáním na hranice Společenství, před zaplacením cla, jsou:

National Polyester Fibers Factory 31,7 %

| | Saudi Basic Industries Corporation (Sabic) 31,7 % |
| --- | --- |

Saudi Basic Industries Corporation (Sabic) 31,7 %

| (111) | Jelikož dvě výše uvedené společnosti představovaly veškerý objem vývozu ze Saúdské Arábie do Společenství, jak bylo vysvětleno v bodě odůvodnění 48, bylo zbytkové clo stanoveno též na úrovni spolupracující společnosti s největším dumpingovým rozpětím. Zbytkové clo vyjádřené v procentech čisté ceny CIF s dodáním na hranice Společenství, před zaplacením cla, je proto stanoveno ve výši 31,7 %. |
| --- | --- |

(111)

Jelikož dvě výše uvedené společnosti představovaly veškerý objem vývozu ze Saúdské Arábie do Společenství, jak bylo vysvětleno v bodě odůvodnění 48, bylo zbytkové clo stanoveno též na úrovni spolupracující společnosti s největším dumpingovým rozpětím. Zbytkové clo vyjádřené v procentech čisté ceny CIF s dodáním na hranice Společenství, před zaplacením cla, je proto stanoveno ve výši 31,7 %.

9.   KOREJSKÁ REPUBLIKA

| (112) | Odpovědi na dotazník došly od tří vyvážejících výrobců vybraných do vzorku. |
| --- | --- |

(112)

Odpovědi na dotazník došly od tří vyvážejících výrobců vybraných do vzorku.

| (113) | Jeden vyvážející výrobce původně předložil údaje pro všechny výrobky obsahující polyester. Jelikož však tento přezkum postihuje pouze syntetická polyesterová střižová vlákna, nemykaná, nečesaná ani jinak nezpracovaná pro spřádání, která je v současné době možno zařadit do kódu KN 5503 20 00 (tj. s 50 nebo více % polyesteru), byly všechny výrobky, o kterých vyvážející výrobce deklaroval, že obsahují méně než 50 % polyesteru, při šetření pominuty. |
| --- | --- |

(113)

Jeden vyvážející výrobce původně předložil údaje pro všechny výrobky obsahující polyester. Jelikož však tento přezkum postihuje pouze syntetická polyesterová střižová vlákna, nemykaná, nečesaná ani jinak nezpracovaná pro spřádání, která je v současné době možno zařadit do kódu KN 5503 20 00 (tj. s 50 nebo více % polyesteru), byly všechny výrobky, o kterých vyvážející výrobce deklaroval, že obsahují méně než 50 % polyesteru, při šetření pominuty.

9.1.   Běžná hodnota

| (114) | Pro tři uvedené vyvážející výrobce vybrané do vzorku byly objemy prodeje obdobného výrobku reprezentativní ve smyslu definice uvedené v bodech odůvodnění 29 až 31. Běžná hodnota byla z velké míry založena na cenách, které byly zaplaceny nebo měly být zaplaceny v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli v Korejské republice, v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení. Avšak pro ty druhy výrobku, jejichž objem prodeje na tuzemském trhu nepostačoval k tomu, aby je bylo možno považovat za reprezentativní, nebo které nebyly realizovány v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota vypočítána v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení, jak bylo vysvětleno v bodě odůvodnění 34. |
| --- | --- |

(114)

Pro tři uvedené vyvážející výrobce vybrané do vzorku byly objemy prodeje obdobného výrobku reprezentativní ve smyslu definice uvedené v bodech odůvodnění 29 až 31. Běžná hodnota byla z velké míry založena na cenách, které byly zaplaceny nebo měly být zaplaceny v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli v Korejské republice, v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení. Avšak pro ty druhy výrobku, jejichž objem prodeje na tuzemském trhu nepostačoval k tomu, aby je bylo možno považovat za reprezentativní, nebo které nebyly realizovány v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota vypočítána v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení, jak bylo vysvětleno v bodě odůvodnění 34.

| (115) | Jeden vyvážející výrobce v Korejské republice uváděl objemy prodávané korejským výrobním společnostem jako tuzemské prodeje, přestože dotyčný výrobek byl nakonec určen na vývoz. Vyvážející výrobce argumentoval tím, že tyto prodeje byly zamýšleny pro domácí spotřebu. U těchto prodejů se však postupovalo podle administrativních pravidel specifických pro prodej na vývoz, jelikož zde nebyla počítána tuzemská daň z obratu. Tyto prodeje byly též běžně fakturovány v USD a hrazeny akreditivy, platily pro ně předpisy o vracení cla a v účetních výkazech společnosti byly běžně zařazovány jako místní prodeje na vývoz. Za těchto okolností a v souladu s přístupem použitým při šetření zmiňovaném v bodě odůvodnění 2 („původní šetření“) byly tyto prodeje vyřazeny z výpočtu běžné hodnoty pro danou společnost. |
| --- | --- |

(115)

Jeden vyvážející výrobce v Korejské republice uváděl objemy prodávané korejským výrobním společnostem jako tuzemské prodeje, přestože dotyčný výrobek byl nakonec určen na vývoz. Vyvážející výrobce argumentoval tím, že tyto prodeje byly zamýšleny pro domácí spotřebu. U těchto prodejů se však postupovalo podle administrativních pravidel specifických pro prodej na vývoz, jelikož zde nebyla počítána tuzemská daň z obratu. Tyto prodeje byly též běžně fakturovány v USD a hrazeny akreditivy, platily pro ně předpisy o vracení cla a v účetních výkazech společnosti byly běžně zařazovány jako místní prodeje na vývoz. Za těchto okolností a v souladu s přístupem použitým při šetření zmiňovaném v bodě odůvodnění 2 („původní šetření“) byly tyto prodeje vyřazeny z výpočtu běžné hodnoty pro danou společnost.

| (116) | Tentýž korejský vyvážející výrobce měl prospěch z národního programu, jehož cílem bylo pomáhat korejským společnostem ve finančních potížích, tzv. „programu úspěchu“ (work out programme). V rámci tohoto programu mohla společnost kapitalizovat své dluhy, takže značnou částku zaúčtovala jako příjem, kterým uměle vyrovnala velkou část svých prodejních, správních a režijních nákladů. Z toho byl odvozen závěr, že tato částka by neměla být považována za běžný příjem, který by měl být započten do výpočtu prodejních, správních a režijních nákladů. Proto uváděná částka prodejních, správních a režijních nákladů, která zahrnovala tento umělý příjem, nezobrazovala přiměřeným způsobem náklady vzniklé při výrobě a prodeji obdobného výrobku. Z tohoto důvodu a v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení nebyla tato částka při výpočtu výše prodejních, správních a režijních nákladů vzata v úvahu. |
| --- | --- |

(116)

Tentýž korejský vyvážející výrobce měl prospěch z národního programu, jehož cílem bylo pomáhat korejským společnostem ve finančních potížích, tzv. „programu úspěchu“ (work out programme). V rámci tohoto programu mohla společnost kapitalizovat své dluhy, takže značnou částku zaúčtovala jako příjem, kterým uměle vyrovnala velkou část svých prodejních, správních a režijních nákladů. Z toho byl odvozen závěr, že tato částka by neměla být považována za běžný příjem, který by měl být započten do výpočtu prodejních, správních a režijních nákladů. Proto uváděná částka prodejních, správních a režijních nákladů, která zahrnovala tento umělý příjem, nezobrazovala přiměřeným způsobem náklady vzniklé při výrobě a prodeji obdobného výrobku. Z tohoto důvodu a v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení nebyla tato částka při výpočtu výše prodejních, správních a režijních nákladů vzata v úvahu.

| (117) | Společnost také vykázala zisk tím, že nesplacené pohledávky zahrnula do výpočtu prodejních, správních a režijních nákladů. Protože se tyto pohledávky netýkaly dotyčného výrobku a vztahovaly se na přínosy v rámci „programu úspěchu“, nejsou běžným příjmem, který je nutné brát při výpočtu prodejních, správních a režijních nákladů v úvahu. Společnost tvrdila, že zahrnutí nesplacených pohledávek používá každý rok, a proto by neměly být z výpočtu vyloučeny. To je v rozporu s auditorskými zprávami společnosti, které uvádějí, že v posledních dvou letech k takovému nezahrnutí nedošlo a že toto nezahrnutí souvisí zvláště s „programem úspěchu“. Proto zůstává vyloučení tohoto zisku z výpočtu prodejních, správních a režijních nákladů zachováno. |
| --- | --- |

(117)

Společnost také vykázala zisk tím, že nesplacené pohledávky zahrnula do výpočtu prodejních, správních a režijních nákladů. Protože se tyto pohledávky netýkaly dotyčného výrobku a vztahovaly se na přínosy v rámci „programu úspěchu“, nejsou běžným příjmem, který je nutné brát při výpočtu prodejních, správních a režijních nákladů v úvahu. Společnost tvrdila, že zahrnutí nesplacených pohledávek používá každý rok, a proto by neměly být z výpočtu vyloučeny. To je v rozporu s auditorskými zprávami společnosti, které uvádějí, že v posledních dvou letech k takovému nezahrnutí nedošlo a že toto nezahrnutí souvisí zvláště s „programem úspěchu“. Proto zůstává vyloučení tohoto zisku z výpočtu prodejních, správních a režijních nákladů zachováno.

| (118) | Společnost tvrdila, že úpravy prodejních, správních a režijních nákladů byly výsledkem běžných obchodních operací, a proto by se neměly brát v úvahu. Po zveřejnění informací poskytla společnost nové informace, které však naznačovaly, že se tyto dva zisky uvedené v předchozích bodech odůvodnění netýkají dotyčného výrobku. Nové neověřené informace byly navíc v rozporu s informacemi shromážděnými během ověření na místě, a proto je nelze přijmout. Z těchto důvodů se námitky týkající se „program úspěchu“ zamítají. |
| --- | --- |

(118)

Společnost tvrdila, že úpravy prodejních, správních a režijních nákladů byly výsledkem běžných obchodních operací, a proto by se neměly brát v úvahu. Po zveřejnění informací poskytla společnost nové informace, které však naznačovaly, že se tyto dva zisky uvedené v předchozích bodech odůvodnění netýkají dotyčného výrobku. Nové neověřené informace byly navíc v rozporu s informacemi shromážděnými během ověření na místě, a proto je nelze přijmout. Z těchto důvodů se námitky týkající se „program úspěchu“ zamítají.

| (119) | Tentýž vyvážející výrobce deklaroval vysoké pojistné plnění během období šetření z titulu požáru jedné z výrobních linek, kde se dotyčný výrobek vyrábí, k němuž došlo před začátkem období šetření. Společnost tento příjem odečetla ze svých prodejních, správních a režijních nákladů spojených s tuzemským prodejem dotyčného výrobku. Na druhé straně ale nezapočetla náklady, které jí z titulu požáru během období šetření vznikly. Proto byly prodejní, správní a režijní náklady silně podhodnoceny. Pojistné plnění bylo použito na instalaci nové výrobní linky, na které se už dotyčný výrobek dále nevyráběl. Z toho byl učiněn závěr, že jakékoli náklady a příjmy spojené s uvedeným požárem buď vznikly mimo období šetření, nebo neměly vztah k dotyčnému výrobku, a měly by proto být při výpočtu výše prodejních, správních a režijních nákladů pro účely výpočtu běžné hodnoty vynechány. |
| --- | --- |

(119)

Tentýž vyvážející výrobce deklaroval vysoké pojistné plnění během období šetření z titulu požáru jedné z výrobních linek, kde se dotyčný výrobek vyrábí, k němuž došlo před začátkem období šetření. Společnost tento příjem odečetla ze svých prodejních, správních a režijních nákladů spojených s tuzemským prodejem dotyčného výrobku. Na druhé straně ale nezapočetla náklady, které jí z titulu požáru během období šetření vznikly. Proto byly prodejní, správní a režijní náklady silně podhodnoceny. Pojistné plnění bylo použito na instalaci nové výrobní linky, na které se už dotyčný výrobek dále nevyráběl. Z toho byl učiněn závěr, že jakékoli náklady a příjmy spojené s uvedeným požárem buď vznikly mimo období šetření, nebo neměly vztah k dotyčnému výrobku, a měly by proto být při výpočtu výše prodejních, správních a režijních nákladů pro účely výpočtu běžné hodnoty vynechány.

| (120) | Po poskytnutí informací tato společnost vznesla námitky proti výše uvedeným závěrům a tvrdila, že jí vznikly náklady vzhledem ke ztrátám v podnikání. Avšak tato námitka již byla prošetřena během ověření na místě, když společnost nepředložila žádné podpůrné důkazy, které by ukázaly část pojistného plnění určeného na ztráty v podnikání. Tato námitka se proto zamítá. |
| --- | --- |

(120)

Po poskytnutí informací tato společnost vznesla námitky proti výše uvedeným závěrům a tvrdila, že jí vznikly náklady vzhledem ke ztrátám v podnikání. Avšak tato námitka již byla prošetřena během ověření na místě, když společnost nepředložila žádné podpůrné důkazy, které by ukázaly část pojistného plnění určeného na ztráty v podnikání. Tato námitka se proto zamítá.

9.2.   Vývozní cena

| (121) | Jeden vyvážející výrobce oznámil, že při původním šetření měla společnost ve Společenství spřízněného dovozce. Tento vyvážející výrobce tvrdil, že se situace změnila a že dovozce ve Společenství, přestože dosud existuje, již s jejich společností není spřízněný. Je třeba poznamenat, že na tohoto dovozce připadal významný objem prodeje dotyčného výrobku do Společenství realizovaného korejským vyvážejícím výrobcem. Tato záležitost byla pečlivě prošetřena, aby se zjistilo, zda je pro daný případ oprávněné použít čl. 2 odst. 9 základního nařízení. |
| --- | --- |

(121)

Jeden vyvážející výrobce oznámil, že při původním šetření měla společnost ve Společenství spřízněného dovozce. Tento vyvážející výrobce tvrdil, že se situace změnila a že dovozce ve Společenství, přestože dosud existuje, již s jejich společností není spřízněný. Je třeba poznamenat, že na tohoto dovozce připadal významný objem prodeje dotyčného výrobku do Společenství realizovaného korejským vyvážejícím výrobcem. Tato záležitost byla pečlivě prošetřena, aby se zjistilo, zda je pro daný případ oprávněné použít čl. 2 odst. 9 základního nařízení.

| (122) | Byl proveden rozbor cen účtovaných spřízněnému dovozci korejským vyvážejícím výrobcem. Zjistilo se, že ceny zde byly soustavně na stejné úrovni jako ceny účtované během období šetření nespřízněným dovozcům. Za těchto okolností bylo konstatováno, že při účtování cen byl mezi spřízněnými společnostmi udržován odstup a že tedy tyto ceny byly spolehlivé. Jelikož tedy vývozní ceny byly spolehlivé, nebylo třeba se uchylovat k čl. 2 odst. 9 základního nařízení a konstatovat, že obě tyto společnosti byly spřízněné. |
| --- | --- |

(122)

Byl proveden rozbor cen účtovaných spřízněnému dovozci korejským vyvážejícím výrobcem. Zjistilo se, že ceny zde byly soustavně na stejné úrovni jako ceny účtované během období šetření nespřízněným dovozcům. Za těchto okolností bylo konstatováno, že při účtování cen byl mezi spřízněnými společnostmi udržován odstup a že tedy tyto ceny byly spolehlivé. Jelikož tedy vývozní ceny byly spolehlivé, nebylo třeba se uchylovat k čl. 2 odst. 9 základního nařízení a konstatovat, že obě tyto společnosti byly spřízněné.

| (123) | Proto byla pro případ tohoto vyvážejícího výrobce vývozní cena založena na cenách, které byly zaplaceny nebo měly být zaplaceny všemi odběrateli ve Společenství. |
| --- | --- |

(123)

Proto byla pro případ tohoto vyvážejícího výrobce vývozní cena založena na cenách, které byly zaplaceny nebo měly být zaplaceny všemi odběrateli ve Společenství.

| (124) | V případě zbývajících dvou vyvážejících výrobců byla vývozní cena založena na cenách, které byly zaplaceny nebo měly být zaplaceny nespřízněnými odběrateli ve Společenství. |
| --- | --- |

(124)

V případě zbývajících dvou vyvážejících výrobců byla vývozní cena založena na cenách, které byly zaplaceny nebo měly být zaplaceny nespřízněnými odběrateli ve Společenství.

9.3.   Srovnání

| (125) | Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání, byly uplatněny úpravy o rozdíly dovozních poplatků a nepřímých daní, cel, nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladů, nákladů na balení, bankovních poplatků, nákladů na úvěry a provizí tam, kde to bylo možné a oprávněné. |
| --- | --- |

(125)

Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání, byly uplatněny úpravy o rozdíly dovozních poplatků a nepřímých daní, cel, nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladů, nákladů na balení, bankovních poplatků, nákladů na úvěry a provizí tam, kde to bylo možné a oprávněné.

| (126) | Všichni tři vyvážející výrobci žádali o vrácení cla z tohoto důvodu, že jejich dovozní poplatky byly přičítány k tíži obdobného výrobku tam, kde byl zamýšlen pro spotřebu ve vývozní zemi, avšak byly refundovány, pokud byl tento výrobek prodán na vývoz do Společenství. V každém z těchto případů se ukázalo, že nárokovaná částka byla vyšší než výše cla připadajícího na obdobný výrobek na tuzemském trhu, a proto byly provedeny příslušné úpravy. |
| --- | --- |

(126)

Všichni tři vyvážející výrobci žádali o vrácení cla z tohoto důvodu, že jejich dovozní poplatky byly přičítány k tíži obdobného výrobku tam, kde byl zamýšlen pro spotřebu ve vývozní zemi, avšak byly refundovány, pokud byl tento výrobek prodán na vývoz do Společenství. V každém z těchto případů se ukázalo, že nárokovaná částka byla vyšší než výše cla připadajícího na obdobný výrobek na tuzemském trhu, a proto byly provedeny příslušné úpravy.

| (127) | Po poskytnutí informací dvě společnosti vznesly námitky vůči postupu použitému při úpravě o částku odpovídající clu, částečně na základě toho, že se tato částka lišila od částky použité v původním šetření. Tvrdily, že by se místo tohoto postupu měl použít postup, který použily v odpovědích na dotazníku. |
| --- | --- |

(127)

Po poskytnutí informací dvě společnosti vznesly námitky vůči postupu použitému při úpravě o částku odpovídající clu, částečně na základě toho, že se tato částka lišila od částky použité v původním šetření. Tvrdily, že by se místo tohoto postupu měl použít postup, který použily v odpovědích na dotazníku.

| (128) | Bylo zjištěno, že metoda výpočtu používaná společnostmi, která se podobá metodě použité v původním šetření, neodpovídá skutečné výši dovozních cel, která platí pro obdobný výrobek. Proto nebyla v souladu s požadavky čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení a musí se zamítnout. Postup používaná v současném šetření je v souladu s podmínkami uvedenými v čl. 2 odst. 10 písm. b), a proto je považována za nejvhodnější a je dále používán. |
| --- | --- |

(128)

Bylo zjištěno, že metoda výpočtu používaná společnostmi, která se podobá metodě použité v původním šetření, neodpovídá skutečné výši dovozních cel, která platí pro obdobný výrobek. Proto nebyla v souladu s požadavky čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení a musí se zamítnout. Postup používaná v současném šetření je v souladu s podmínkami uvedenými v čl. 2 odst. 10 písm. b), a proto je považována za nejvhodnější a je dále používán.

| (129) | Vedle toho všichni tři vyvážející výrobci nárokovali náklady na úvěry na základě skutečného trvání úvěrového období, kdy úvěr byl odběratelům poskytnut v rámci systému „otevřeného účtu“, kterého se na korejském tuzemském trhu používá. Byla zjištěna obecná skutečnost, že u tohoto systému vyvážející výrobci ve skutečnosti konkrétní úvěrové lhůty neposkytují a že navíc nelze přesně určit, na jak dlouho byl úvěr poskytnut,protože účtenky nelze spárovat s konkrétními fakturami. Za těchto okolností nebylo možno úlevy poskytnout. |
| --- | --- |

(129)

Vedle toho všichni tři vyvážející výrobci nárokovali náklady na úvěry na základě skutečného trvání úvěrového období, kdy úvěr byl odběratelům poskytnut v rámci systému „otevřeného účtu“, kterého se na korejském tuzemském trhu používá. Byla zjištěna obecná skutečnost, že u tohoto systému vyvážející výrobci ve skutečnosti konkrétní úvěrové lhůty neposkytují a že navíc nelze přesně určit, na jak dlouho byl úvěr poskytnut,protože účtenky nelze spárovat s konkrétními fakturami. Za těchto okolností nebylo možno úlevy poskytnout.

| (130) | Po poskytnutí informací dvě společnosti tvrdily, že skutečnost, že použily systém otevřených účtů není sama a sobě důvodem k zamítnutí úprav o úvěrové náklady. Šetření však ukázalo, že neexistoval přímý vztah mezi cenami a ohlášenými úvěrovými podmínkami. Nebylo možné prokázat, že zákazník před prodejem s konkrétními úvěrovými podmínkami souhlasil a že tyto podmínky proto neměly vliv na ceny a srovnatelnost cen. Námitka vyvážejících výrobců se proto zamítá. |
| --- | --- |

(130)

Po poskytnutí informací dvě společnosti tvrdily, že skutečnost, že použily systém otevřených účtů není sama a sobě důvodem k zamítnutí úprav o úvěrové náklady. Šetření však ukázalo, že neexistoval přímý vztah mezi cenami a ohlášenými úvěrovými podmínkami. Nebylo možné prokázat, že zákazník před prodejem s konkrétními úvěrovými podmínkami souhlasil a že tyto podmínky proto neměly vliv na ceny a srovnatelnost cen. Námitka vyvážejících výrobců se proto zamítá.

| (131) | Jeden vyvážející výrobce požadoval zohlednění jiných faktorů v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení z toho titulu, že prodej na vývoz se uskutečňoval na odlišné úrovni obchodování než prodej na tuzemském trhu, což ovlivnilo srovnatelnost cen. Tvrdilo se, že prodej na tuzemském trhu vskutku spočíval hlavně v prodeji konečným uživatelům, kdežto prodej na vývoz do Společenství probíhal hlavně jako prodej distributorům. Jelikož společnost nebyla schopna příslušnou úpravu kvantifikovat, zakládala svůj nárok na čl. 2 odst. 10 písm. d) podbodu ii) namísto na čl. 2 odst. 10 písm. d) podbodu i) základního nařízení. Uvedená společnost později tvrdila, že úprava by měla vycházet z rozdílu cen účtovaných na tuzemském trhu konečným uživatelům a distributorům. Společnost však nebyla schopna existenci žádných takových soustavných a zřetelných cenových rozdílů prokázat. Proto nebylo možno dospět k závěru, že by tento rozdíl v úrovni obchodování ovlivnil srovnatelnost cen, takže tento požadavek musel být zamítnut. |
| --- | --- |

(131)

Jeden vyvážející výrobce požadoval zohlednění jiných faktorů v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení z toho titulu, že prodej na vývoz se uskutečňoval na odlišné úrovni obchodování než prodej na tuzemském trhu, což ovlivnilo srovnatelnost cen. Tvrdilo se, že prodej na tuzemském trhu vskutku spočíval hlavně v prodeji konečným uživatelům, kdežto prodej na vývoz do Společenství probíhal hlavně jako prodej distributorům. Jelikož společnost nebyla schopna příslušnou úpravu kvantifikovat, zakládala svůj nárok na čl. 2 odst. 10 písm. d) podbodu ii) namísto na čl. 2 odst. 10 písm. d) podbodu i) základního nařízení. Uvedená společnost později tvrdila, že úprava by měla vycházet z rozdílu cen účtovaných na tuzemském trhu konečným uživatelům a distributorům. Společnost však nebyla schopna existenci žádných takových soustavných a zřetelných cenových rozdílů prokázat. Proto nebylo možno dospět k závěru, že by tento rozdíl v úrovni obchodování ovlivnil srovnatelnost cen, takže tento požadavek musel být zamítnut.

| (132) | Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že zohlednění rozdílů fyzických vlastností je ospravedlněno tím, že se různé druhy výrobku odlišují denierem a leskem. Tato společnost však nebyla schopna doložit, že by tento rozdíl denieru nebo lesku vlákna ovlivnil cenu nebo cenovou srovnatelnost, takže tento požadavek musel být zamítnut. |
| --- | --- |

(132)

Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že zohlednění rozdílů fyzických vlastností je ospravedlněno tím, že se různé druhy výrobku odlišují denierem a leskem. Tato společnost však nebyla schopna doložit, že by tento rozdíl denieru nebo lesku vlákna ovlivnil cenu nebo cenovou srovnatelnost, takže tento požadavek musel být zamítnut.

9.4.   Dumpingové rozpětí

| (133) | Srovnání běžné hodnoty dané váženým průměrem s vývozní cenou ze závodu danou váženým průměrem pro každý druh výrobku u dvou vyvážejících výrobců ukázalo, že zde docházelo k dumpingu. Navíc pak je třeba ohledně jednoho vyvážejícího výrobce poznamenat, že se zjistilo, že jeho vývozní ceny v posledním měsíci období šetření („druhé období“) byly obecně a v průměru vyšší než ceny účtované před tímto měsícem („první období“). I když vývozní ceny za druhé období byly vysoké a většinou na takové úrovni, že k dumpingu nedocházelo, byl praktikován výrazný dumping v prvním období, kdy vývozní ceny byly nižší. Byla tedy zjištěna struktura vývozních cen, kde byl významný rozdíl mezi první a druhou částí období šetření. Navíc se zjistilo, že srovnáním průměrných hodnot s průměrnými hodnotami by se nepoznalo, že v první části období šetření docházelo k významnému dumpingu, jelikož tento postup by neumožnil patřičným způsobem zohlednit významné rozdíly ve struktuře vývozních cen mezi první a druhou částí období šetření. Z tohoto důvodu a též s ohledem na závěry uvedené v bodě odůvodnění 124 se došlo k závěru, že běžná hodnota založená na váženém průměru by měla být porovnávána s cenami všech jednotlivých případě vývozu v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení, aby bylo možno plně zobrazit, v jaké může byl uplatňován dumping. |
| --- | --- |

(133)

Srovnání běžné hodnoty dané váženým průměrem s vývozní cenou ze závodu danou váženým průměrem pro každý druh výrobku u dvou vyvážejících výrobců ukázalo, že zde docházelo k dumpingu. Navíc pak je třeba ohledně jednoho vyvážejícího výrobce poznamenat, že se zjistilo, že jeho vývozní ceny v posledním měsíci období šetření („druhé období“) byly obecně a v průměru vyšší než ceny účtované před tímto měsícem („první období“). I když vývozní ceny za druhé období byly vysoké a většinou na takové úrovni, že k dumpingu nedocházelo, byl praktikován výrazný dumping v prvním období, kdy vývozní ceny byly nižší. Byla tedy zjištěna struktura vývozních cen, kde byl významný rozdíl mezi první a druhou částí období šetření. Navíc se zjistilo, že srovnáním průměrných hodnot s průměrnými hodnotami by se nepoznalo, že v první části období šetření docházelo k významnému dumpingu, jelikož tento postup by neumožnil patřičným způsobem zohlednit významné rozdíly ve struktuře vývozních cen mezi první a druhou částí období šetření. Z tohoto důvodu a též s ohledem na závěry uvedené v bodě odůvodnění 124 se došlo k závěru, že běžná hodnota založená na váženém průměru by měla být porovnávána s cenami všech jednotlivých případě vývozu v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení, aby bylo možno plně zobrazit, v jaké může byl uplatňován dumping.

| (134) | Z důvodů uvedených v bodě odůvodnění 44 nebylo možno provést srovnání individuálních běžných hodnot a individuálních vývozních cen pro jednotlivé transakce. Jelikož jeden vyvážející výrobce vydával každý měsíc pouze jedinou fakturu pro každého odběratele, nebylo ve skutečnosti možné nalézt přiměřené přiřazení jednotlivých vývozních transakcí a jednotlivých transakcí prodeje na tuzemském trhu. U většiny těchto případů by při takovém porovnávání bylo nutno zjišťovat průměry cen za tentýž měsíc (takže už by se pak neporovnávaly jednotlivé transakce), nebo by bylo třeba přistoupit k libovolnému výběru vývozních cen pro účely takového porovnávání. |
| --- | --- |

(134)

Z důvodů uvedených v bodě odůvodnění 44 nebylo možno provést srovnání individuálních běžných hodnot a individuálních vývozních cen pro jednotlivé transakce. Jelikož jeden vyvážející výrobce vydával každý měsíc pouze jedinou fakturu pro každého odběratele, nebylo ve skutečnosti možné nalézt přiměřené přiřazení jednotlivých vývozních transakcí a jednotlivých transakcí prodeje na tuzemském trhu. U většiny těchto případů by při takovém porovnávání bylo nutno zjišťovat průměry cen za tentýž měsíc (takže už by se pak neporovnávaly jednotlivé transakce), nebo by bylo třeba přistoupit k libovolnému výběru vývozních cen pro účely takového porovnávání.

| (135) | Vyvážející výrobce, pro kterého byl porovnáván vážený průměr běžné hodnoty s cenami všech jednotlivých vývozních transakcí, proti tomuto postupu protestoval. Společnost tvrdila, že pro tento omezený počet transakcí za ceny bez dumpingu v posledním měsíci období šetření existuje hospodářský důvod, a proto není oprávněné domnívat se, že tato struktura vývozních cen existovala v době šetření. Je však třeba poznamenat, že hospodářský důvod těchto faktur – bez ohledu na to, zda je takový důvod v tomto kontextu relevantní – nemůže konečný odběratel ověřit. Navíc, tvrzení vyvážejícího výrobce, že existuje hospodářský důvod pro omezený počet transakcí, je v rozporu s informacemi poskytnutými samotnou společností, která během vyšetřování tvrdila, že cenová náhrada byla uskutečněna po období šetření. Navíc dumpingové rozpětí pro společnost vypočtené jako vážený průměr k základu váženého průměru za jedenáct měsíců období šetření (kromě prosince), a za první pololetí období šetření, mělo obdobnou úroveň, jaká byla zjištěna při používání váženého průměru podle postupu porovnáním transakcí pro celé období šetření. Vzhledem k výše uvedenému je metodika porovnávání váženého průměru běžné hodnoty s cenami všech jednotlivých vývozních transakcí v tomto případě odpovídající. |
| --- | --- |

(135)

Vyvážející výrobce, pro kterého byl porovnáván vážený průměr běžné hodnoty s cenami všech jednotlivých vývozních transakcí, proti tomuto postupu protestoval. Společnost tvrdila, že pro tento omezený počet transakcí za ceny bez dumpingu v posledním měsíci období šetření existuje hospodářský důvod, a proto není oprávněné domnívat se, že tato struktura vývozních cen existovala v době šetření. Je však třeba poznamenat, že hospodářský důvod těchto faktur – bez ohledu na to, zda je takový důvod v tomto kontextu relevantní – nemůže konečný odběratel ověřit. Navíc, tvrzení vyvážejícího výrobce, že existuje hospodářský důvod pro omezený počet transakcí, je v rozporu s informacemi poskytnutými samotnou společností, která během vyšetřování tvrdila, že cenová náhrada byla uskutečněna po období šetření. Navíc dumpingové rozpětí pro společnost vypočtené jako vážený průměr k základu váženého průměru za jedenáct měsíců období šetření (kromě prosince), a za první pololetí období šetření, mělo obdobnou úroveň, jaká byla zjištěna při používání váženého průměru podle postupu porovnáním transakcí pro celé období šetření. Vzhledem k výše uvedenému je metodika porovnávání váženého průměru běžné hodnoty s cenami všech jednotlivých vývozních transakcí v tomto případě odpovídající.

| (136) | Pro spolupracující společnosti nevybrané do vzorku bylo dumpingové rozpětí vypočteno jako vážený průměr dumpingových rozpětí společností vybraných do vzorku. Společnost Sung Lim Co. Ltd., jejíž dumpingové rozpětí je zanedbatelné, nebyla pro tento účel v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení uvažována. |
| --- | --- |

(136)

Pro spolupracující společnosti nevybrané do vzorku bylo dumpingové rozpětí vypočteno jako vážený průměr dumpingových rozpětí společností vybraných do vzorku. Společnost Sung Lim Co. Ltd., jejíž dumpingové rozpětí je zanedbatelné, nebyla pro tento účel v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení uvažována.

| (137) | Stanovená dumpingová rozpětí vyjádřená v procentech dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Společenství, před zaplacením cla, jsou:






  — | Huvis Corporation, Soul 5,7 % |
| --- | --- | --- |

(137)

Stanovená dumpingová rozpětí vyjádřená v procentech dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Společenství, před zaplacením cla, jsou:

—

Huvis Corporation, Soul 5,7 %

| — | Saehan Industries Inc., Soul 10,6 % |
| --- | --- |

—

Saehan Industries Inc., Soul 10,6 %

| — | Sung Lim Co. Ltd., Kumi-si 0,9 % (zanedbatelné) |
| --- | --- |

—

Sung Lim Co. Ltd., Kumi-si 0,9 % (zanedbatelné)

| — | spolupracující společnosti nevybrané do vzorku 6,0 % |
| --- | --- |

—

spolupracující společnosti nevybrané do vzorku 6,0 %

| — | všechny ostatní společnosti 10,6 % |
| --- | --- |

—

všechny ostatní společnosti 10,6 %

10.   TCHAJ-WAN

| (138) | Odpovědi na dotazník došly od dvou vyvážejících výrobců vybraných do vzorku. |
| --- | --- |

(138)

Odpovědi na dotazník došly od dvou vyvážejících výrobců vybraných do vzorku.

| (139) | Oba vyvážející výrobci původně předložili údaje pro všechny výrobky obsahující polyester. Jelikož však tento přezkum postihuje pouze syntetická polyesterová střižová vlákna, nemykaná, nečesaná ani jinak nezpracovaná pro spřádání, která je v současné době možno zařadit do kódu KN 5503 20 00 (tj. s 50 nebo více % polyesteru), byly všechny výrobky, o kterých vyvážející výrobce deklaroval, že obsahují méně než 50 % polyesteru, při šetření pominuty. |
| --- | --- |

(139)

Oba vyvážející výrobci původně předložili údaje pro všechny výrobky obsahující polyester. Jelikož však tento přezkum postihuje pouze syntetická polyesterová střižová vlákna, nemykaná, nečesaná ani jinak nezpracovaná pro spřádání, která je v současné době možno zařadit do kódu KN 5503 20 00 (tj. s 50 nebo více % polyesteru), byly všechny výrobky, o kterých vyvážející výrobce deklaroval, že obsahují méně než 50 % polyesteru, při šetření pominuty.

10.1.   Běžná hodnota

| (140) | Prodej obdobného výrobku byl pro oba vyvážející výrobce reprezentativní. Běžná hodnota byla z velké míry založena na cenách, které byly zaplaceny nebo měly být zaplaceny v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli na Tchaj-wanu, v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení. Avšak pro ty druhy výrobku, jejichž objemy prodeje na tuzemském trhu nebyly dostačující nebo nebyly realizovány v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota vypočítána v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení, jak bylo vysvětleno v bodě odůvodnění 34. Prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly založeny na skutečných údajích o výrobě a prodeji obdobného výrobku vyvážejícího výrobce, který je předmětem šetření, v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(140)

Prodej obdobného výrobku byl pro oba vyvážející výrobce reprezentativní. Běžná hodnota byla z velké míry založena na cenách, které byly zaplaceny nebo měly být zaplaceny v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli na Tchaj-wanu, v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení. Avšak pro ty druhy výrobku, jejichž objemy prodeje na tuzemském trhu nebyly dostačující nebo nebyly realizovány v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota vypočítána v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení, jak bylo vysvětleno v bodě odůvodnění 34. Prodejní, správní a režijní náklady a zisk byly založeny na skutečných údajích o výrobě a prodeji obdobného výrobku vyvážejícího výrobce, který je předmětem šetření, v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení.

10.2.   Vývozní cena

| (141) | Pro oba vyvážející výrobce byly vývozní ceny stanoveny podle cen skutečně zaplacených nespřízněnými odběrateli ve Společenství v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení. |
| --- | --- |

(141)

Pro oba vyvážející výrobce byly vývozní ceny stanoveny podle cen skutečně zaplacených nespřízněnými odběrateli ve Společenství v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.

10.3.   Srovnání

| (142) | Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání, byly provedeny úpravy pro zohlednění rozdílů v nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladů, nákladů na balení, bankovních poplatků, rabatů, slev, nákladů na úvěry a provizí tam, kde to bylo možné a oprávněné. |
| --- | --- |

(142)

Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání, byly provedeny úpravy pro zohlednění rozdílů v nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladů, nákladů na balení, bankovních poplatků, rabatů, slev, nákladů na úvěry a provizí tam, kde to bylo možné a oprávněné.

10.4.   Dumpingové rozpětí

| (143) | Běžná hodnota vyjádřená váženým průměrem pro každý druh polyesterových střižových vláken byla porovnávána s vývozní cenou vyjádřenou váženým průměrem pro odpovídající druh výrobku, v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení, na základě cen ze závodu a při stejné úrovni obchodování. |
| --- | --- |

(143)

Běžná hodnota vyjádřená váženým průměrem pro každý druh polyesterových střižových vláken byla porovnávána s vývozní cenou vyjádřenou váženým průměrem pro odpovídající druh výrobku, v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení, na základě cen ze závodu a při stejné úrovni obchodování.

| (144) | Toto srovnání ukázalo, že u dvou šetřených tchajwanských vyvážejících výrobců docházelo k dumpingu, přičemž dumpingové rozpětí se rovnalo částce, o kterou běžná hodnota takto stanovená přesahovala cenu pro vývoz do Společenství. |
| --- | --- |

(144)

Toto srovnání ukázalo, že u dvou šetřených tchajwanských vyvážejících výrobců docházelo k dumpingu, přičemž dumpingové rozpětí se rovnalo částce, o kterou běžná hodnota takto stanovená přesahovala cenu pro vývoz do Společenství.

| (145) | Stanovená dumpingová rozpětí vyjádřená v procentech dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Společenství, před zaplacením cla, jsou:






  — | Nan Ya Plastics Corporation, Taipei 1,7 % |
| --- | --- | --- |

(145)

Stanovená dumpingová rozpětí vyjádřená v procentech dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Společenství, před zaplacením cla, jsou:

—

Nan Ya Plastics Corporation, Taipei 1,7 %

| — | Far Eastern Textile Ltd., Taipei 1,8 % |
| --- | --- |

—

Far Eastern Textile Ltd., Taipei 1,8 %

| (146) | Jelikož obě dumpingová rozpětí jsou zanedbatelná, tj. činí méně než 2 %, mělo by být ve shodě se zavedeným postupem Komise řízení proti Tchaj-wanu zastaveno bez uložení opatření, pokud jsou okolnosti, ze kterých tyto výsledky vyplynuly, považovány za trvalé. |
| --- | --- |

(146)

Jelikož obě dumpingová rozpětí jsou zanedbatelná, tj. činí méně než 2 %, mělo by být ve shodě se zavedeným postupem Komise řízení proti Tchaj-wanu zastaveno bez uložení opatření, pokud jsou okolnosti, ze kterých tyto výsledky vyplynuly, považovány za trvalé.

D.   TRVALÁ POVAHA ZMĚNY OKOLNOSTÍ A PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ/OPĚTOVNÉHO VÝSKYTU POŠKOZUJÍCÍHO DUMPINGU

1.   OBECNĚ

| (147) | V rámci prozatímního přezkumu, který zahrnoval Tchaj-wan a Korejskou republiku, Komise rovněž prošetřovala, zda změny okolností, pokud jde o původní šetření v souvislosti s dumpingem a újmou, lze rozumně považovat za změny, které jsou trvalé povahy podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(147)

V rámci prozatímního přezkumu, který zahrnoval Tchaj-wan a Korejskou republiku, Komise rovněž prošetřovala, zda změny okolností, pokud jde o původní šetření v souvislosti s dumpingem a újmou, lze rozumně považovat za změny, které jsou trvalé povahy podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.

| (148) | Pro Tchaj-wan pak v souladu s čl. 11 odst. 7 základního nařízení bylo navíc prošetřováno, zda je pravděpodobné, že by dumping mohl pokračovat nebo se znovu vyskytnout, pokud budou opatření odvolána. |
| --- | --- |

(148)

Pro Tchaj-wan pak v souladu s čl. 11 odst. 7 základního nařízení bylo navíc prošetřováno, zda je pravděpodobné, že by dumping mohl pokračovat nebo se znovu vyskytnout, pokud budou opatření odvolána.

2.   KOREJSKÁ REPUBLIKA

| (149) | Jak bylo uvedeno výše, současné šetření ukázalo, že k dumpingu docházelo u dvou ze tří vyvážejících výrobců vybraných do vzorku, byť i na nižší úrovni než při původním šetření. Pokud se jednalo o třetího vyvážející výrobce, byl stejně jako při původním šetření zjištěn dumping jen na zanedbatelné úrovni. |
| --- | --- |

(149)

Jak bylo uvedeno výše, současné šetření ukázalo, že k dumpingu docházelo u dvou ze tří vyvážejících výrobců vybraných do vzorku, byť i na nižší úrovni než při původním šetření. Pokud se jednalo o třetího vyvážející výrobce, byl stejně jako při původním šetření zjištěn dumping jen na zanedbatelné úrovni.

| (150) | Rozbor prováděný vzhledem k závěru, zda změněné okolnosti ohledně dumpingu jsou trvalé povahy, vzal v úvahu výrobní kapacitu, vývoj objemu prodeje na tuzemském trhu, na trhu Společenství a na trhu vývozů do třetích zemí, jakož i ceny dotyčného výrobku prodávaného na každém z těchto trhů tří vyvážejících výrobců v Korejské republice vybraných do vzorku, kteří v období šetření představovali přes 80 % vývozů dotyčného výrobku do Společenství. |
| --- | --- |

(150)

Rozbor prováděný vzhledem k závěru, zda změněné okolnosti ohledně dumpingu jsou trvalé povahy, vzal v úvahu výrobní kapacitu, vývoj objemu prodeje na tuzemském trhu, na trhu Společenství a na trhu vývozů do třetích zemí, jakož i ceny dotyčného výrobku prodávaného na každém z těchto trhů tří vyvážejících výrobců v Korejské republice vybraných do vzorku, kteří v období šetření představovali přes 80 % vývozů dotyčného výrobku do Společenství.

2.1.   Výrobní kapacita

| (151) | Objem výroby dotyčného výrobku od roku 2001 mírně vzrostl, a sice o 3,5 % (opatření byla uložena v prosinci 2000), přičemž výrobní kapacita poklesla zhruba o 4 %. Využití kapacit tudíž dosáhlo vysoké úrovně (89 % v roce 2001 a 95 % během období šetření) a volných kapacit bylo málo. Vyvážející výrobci na další léta nepředpovídali žádný nárůst výroby. Jeden z největších vývozců dotyčného výrobku do Společenství v období šetření dokonce výrobu dotyčného výrobku v době po skončení období šetření zastavil. |
| --- | --- |

(151)

Objem výroby dotyčného výrobku od roku 2001 mírně vzrostl, a sice o 3,5 % (opatření byla uložena v prosinci 2000), přičemž výrobní kapacita poklesla zhruba o 4 %. Využití kapacit tudíž dosáhlo vysoké úrovně (89 % v roce 2001 a 95 % během období šetření) a volných kapacit bylo málo. Vyvážející výrobci na další léta nepředpovídali žádný nárůst výroby. Jeden z největších vývozců dotyčného výrobku do Společenství v období šetření dokonce výrobu dotyčného výrobku v době po skončení období šetření zastavil.

2.2.   Objem prodeje

| (152) | Tuzemský trh se v posledních letech relativně nezměnil. I když tuzemská spotřeba může poklesnout vlivem možného přesunu některých výrobních operací uživatelů polyesterových střižových vláken mimo Koreu, nelze očekávat žádnou významnou a okamžitou změnu na tuzemském trhu. Dokonce i kdyby spotřeba polyesterových střižových vláken na tuzemském trhu poklesla, může se výroba přesunout ve prospěch jiných polyesterových přízí, což je technicky docela dobře schůdné, nebo se dotyčný výrobek může vyvážet do jiných třetích zemí mimo trh Společenství, ať už takové země uplatňují nižší antidumpingová cla, nebo ne, nebo se může stát obojí. Navíc se u korejských výrobců jedná o společnosti výrazně orientované na vývoz, neboť přes 70 % své produkce polyesterových střižových vláken prodávají na trzích třetích zemí. S ohledem na poměrně nízkou závislost na tuzemském trhu by pokles tuzemské spotřeby významně neovlivnil ziskovost těchto společností. Proto by se rozšiřování prodeje na jiné odběratele mimo Koreu nabídkou polyesterových střižových vláken za nižší ceny nemuselo jevit jako naléhavě nutné. Na základě dostupných informací proto nelze dospět k závěru, že změnou velikosti tuzemského trhu by automaticky došlo k nárůstu vývozu polyesterových střižových vláken do Společenství s postupně narůstajícím dumpingem. |
| --- | --- |

(152)

Tuzemský trh se v posledních letech relativně nezměnil. I když tuzemská spotřeba může poklesnout vlivem možného přesunu některých výrobních operací uživatelů polyesterových střižových vláken mimo Koreu, nelze očekávat žádnou významnou a okamžitou změnu na tuzemském trhu. Dokonce i kdyby spotřeba polyesterových střižových vláken na tuzemském trhu poklesla, může se výroba přesunout ve prospěch jiných polyesterových přízí, což je technicky docela dobře schůdné, nebo se dotyčný výrobek může vyvážet do jiných třetích zemí mimo trh Společenství, ať už takové země uplatňují nižší antidumpingová cla, nebo ne, nebo se může stát obojí. Navíc se u korejských výrobců jedná o společnosti výrazně orientované na vývoz, neboť přes 70 % své produkce polyesterových střižových vláken prodávají na trzích třetích zemí. S ohledem na poměrně nízkou závislost na tuzemském trhu by pokles tuzemské spotřeby významně neovlivnil ziskovost těchto společností. Proto by se rozšiřování prodeje na jiné odběratele mimo Koreu nabídkou polyesterových střižových vláken za nižší ceny nemuselo jevit jako naléhavě nutné. Na základě dostupných informací proto nelze dospět k závěru, že změnou velikosti tuzemského trhu by automaticky došlo k nárůstu vývozu polyesterových střižových vláken do Společenství s postupně narůstajícím dumpingem.

| (153) | Pokud jde o prodeje na vývoz do jiných třetích zemí, byl prodej po dobu posledních tří finančních roků stabilní a představoval kolem 68 % celkového objemu prodeje dotyčného výrobku. Není důvodu se domnívat, že by trhy třetích zemí v budoucnosti již nemohly absorbovat další vývozy, zejména v situaci, kdy poptávka po polyesterových střižových vláknech celosvětově roste vlivem širšího používání dotyčného výrobku, které se již neomezuje na spřádané nebo tkané výrobky, nýbrž rostoucí měrou zahrnuje i netkané textilie. |
| --- | --- |

(153)

Pokud jde o prodeje na vývoz do jiných třetích zemí, byl prodej po dobu posledních tří finančních roků stabilní a představoval kolem 68 % celkového objemu prodeje dotyčného výrobku. Není důvodu se domnívat, že by trhy třetích zemí v budoucnosti již nemohly absorbovat další vývozy, zejména v situaci, kdy poptávka po polyesterových střižových vláknech celosvětově roste vlivem širšího používání dotyčného výrobku, které se již neomezuje na spřádané nebo tkané výrobky, nýbrž rostoucí měrou zahrnuje i netkané textilie.

| (154) | S ohledem na vysoký stupeň využívání kapacit korejskými výrobci, na nízký podíl volných kapacit a též na značně stabilní situaci na tuzemském trhu i na jiných vývozních trzích je rovněž nepravděpodobné, že by snížení výše antidumpingových opatření vedlo k výraznému nárůstu dovozů dotyčného výrobku do Společenství. |
| --- | --- |

(154)

S ohledem na vysoký stupeň využívání kapacit korejskými výrobci, na nízký podíl volných kapacit a též na značně stabilní situaci na tuzemském trhu i na jiných vývozních trzích je rovněž nepravděpodobné, že by snížení výše antidumpingových opatření vedlo k výraznému nárůstu dovozů dotyčného výrobku do Společenství.

2.3.   Prodejní ceny

| (155) | Zjišťovalo se, zda by snížení dumpingového rozpětí mohlo pravděpodobně vést k poklesu vývozních cen, což by pak mohlo vyústit ve zvyšování dumpingu. Jelikož v tomto případě již opatření byla v platnosti a vývozy do Společenství probíhaly stabilně a ve značném rozsahu i přes tato opatření, nic nenasvědčuje tomu, že by z nižších dumpingových rozpětí měly vyplývat nižší vývozní ceny. Právě naopak by bylo možno argumentovat tím, že pokud by dovozci měli platit nižší dumpingová cla, vytvářelo by to pro korejské společnosti možnost zvyšovat své ceny, aniž by se změnila konečná cena placená nespřízněným odběratelem. |
| --- | --- |

(155)

Zjišťovalo se, zda by snížení dumpingového rozpětí mohlo pravděpodobně vést k poklesu vývozních cen, což by pak mohlo vyústit ve zvyšování dumpingu. Jelikož v tomto případě již opatření byla v platnosti a vývozy do Společenství probíhaly stabilně a ve značném rozsahu i přes tato opatření, nic nenasvědčuje tomu, že by z nižších dumpingových rozpětí měly vyplývat nižší vývozní ceny. Právě naopak by bylo možno argumentovat tím, že pokud by dovozci měli platit nižší dumpingová cla, vytvářelo by to pro korejské společnosti možnost zvyšovat své ceny, aniž by se změnila konečná cena placená nespřízněným odběratelem.

2.4.   Pravděpodobný vývoj běžné hodnoty

| (156) | Nic nenasvědčovalo tomu, že by běžnou hodnotu stanovenou tímto šetřením nebylo možno považovat za hodnotu trvalou. |
| --- | --- |

(156)

Nic nenasvědčovalo tomu, že by běžnou hodnotu stanovenou tímto šetřením nebylo možno považovat za hodnotu trvalou.

| (157) | Argumentovat by se dalo tím, že vývoj cen surovin, který úzce souvisí s cenami ropy, by mohl běžnou hodnotu významně ovlivnit. Bylo však konstatováno, že jelikož suroviny jsou komodity, jejichž cena je určována mezinárodně, měl by účinek nárůstu cen surovin tentýž dopad na vývozní cenu jako na běžnou hodnotu, jelikož všechny subjekty na trhu by byly ovlivněny stejně. |
| --- | --- |

(157)

Argumentovat by se dalo tím, že vývoj cen surovin, který úzce souvisí s cenami ropy, by mohl běžnou hodnotu významně ovlivnit. Bylo však konstatováno, že jelikož suroviny jsou komodity, jejichž cena je určována mezinárodně, měl by účinek nárůstu cen surovin tentýž dopad na vývozní cenu jako na běžnou hodnotu, jelikož všechny subjekty na trhu by byly ovlivněny stejně.

2.5.   Závěry pro Korejskou republiku

| (158) | S ohledem na výše uvedené a v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení se došlo k závěru, že je možno rozumně usoudit, že změněné okolnosti, jež vedly k poklesu dumpingového rozpětí, jsou trvalé povahy. |
| --- | --- |

(158)

S ohledem na výše uvedené a v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení se došlo k závěru, že je možno rozumně usoudit, že změněné okolnosti, jež vedly k poklesu dumpingového rozpětí, jsou trvalé povahy.

| (159) | Pokud jde o společnost, u které bylo zjištěno zanedbatelné dumpingové rozpětí, je třeba poznamenat, že této společnosti již bylo uloženo antidumpingové clo ve výši 0 % od doby uložení konečných opatření v roce 2000. I přes levné dovozy zejména z ČLR a ze Saúdské Arábie, které konkurovaly korejským dovozům, však nebylo možno u této společnosti v současném prozatímním přezkumu žádný dumping zjistit. Proto není důvodu se domnívat, že tato společnost do budoucna své chování při vývozu změní. |
| --- | --- |

(159)

Pokud jde o společnost, u které bylo zjištěno zanedbatelné dumpingové rozpětí, je třeba poznamenat, že této společnosti již bylo uloženo antidumpingové clo ve výši 0 % od doby uložení konečných opatření v roce 2000. I přes levné dovozy zejména z ČLR a ze Saúdské Arábie, které konkurovaly korejským dovozům, však nebylo možno u této společnosti v současném prozatímním přezkumu žádný dumping zjistit. Proto není důvodu se domnívat, že tato společnost do budoucna své chování při vývozu změní.

| (160) | Vzhledem k tomu, že pro všechny dotčené společnosti v Koreji byla zjištěna nižší dumpingová rozpětí a že se nepočítá, že by se zde jednalo jen o krátkodobou situaci, měla by být opatření uložená nařízením (ES) č. 2852/2000 patřičně pozměněna. |
| --- | --- |

(160)

Vzhledem k tomu, že pro všechny dotčené společnosti v Koreji byla zjištěna nižší dumpingová rozpětí a že se nepočítá, že by se zde jednalo jen o krátkodobou situaci, měla by být opatření uložená nařízením (ES) č. 2852/2000 patřičně pozměněna.

| (161) | Ze stejných důvodů by mělo být potvrzeno zanedbatelné dumpingové rozpětí pro společnost Sung Lim Co. Ltd. |
| --- | --- |

(161)

Ze stejných důvodů by mělo být potvrzeno zanedbatelné dumpingové rozpětí pro společnost Sung Lim Co. Ltd.

3.   TCHAJ-WAN

| (162) | Při rozboru byla vzata v úvahu výrobní kapacita, vývoj objemu prodeje na tuzemském trhu, na trhu Společenství a na trhu vývozů do třetích zemí (s vyloučením Společenství), jakož i ceny dotyčného výrobku prodávaného na každém z uvedených trhů dvou vyvážejících výrobců na Tchaj-wanu vybraných do vzorku, kteří v období šetření představovali přes 90 % vývozu dotyčného výrobku do Společenství. |
| --- | --- |

(162)

Při rozboru byla vzata v úvahu výrobní kapacita, vývoj objemu prodeje na tuzemském trhu, na trhu Společenství a na trhu vývozů do třetích zemí (s vyloučením Společenství), jakož i ceny dotyčného výrobku prodávaného na každém z uvedených trhů dvou vyvážejících výrobců na Tchaj-wanu vybraných do vzorku, kteří v období šetření představovali přes 90 % vývozu dotyčného výrobku do Společenství.

3.1.   Výrobní kapacita

| (163) | Za poslední čtyři finanční roky se výrobní kapacita dvou vyvážejících výrobců na Tchaj-wanu snížila přibližně o 6,5 %. I když využití kapacit je celkově pouze 73 %, zůstala tato hodnota využití kapacit po delší dobu stálá. Na základě dostupných informací se zdá, že výroba se přesouvá do jiných zemí (Vietnam, Čína), kde je produktivita vyšší. Proto i když je volná kapacita k dispozici, nárůst vývozů do Společenství v případě odvolání opatření není příliš pravděpodobný, protože volné kapacity se spíše budou přesouvat do jiných třetích zemí. |
| --- | --- |

(163)

Za poslední čtyři finanční roky se výrobní kapacita dvou vyvážejících výrobců na Tchaj-wanu snížila přibližně o 6,5 %. I když využití kapacit je celkově pouze 73 %, zůstala tato hodnota využití kapacit po delší dobu stálá. Na základě dostupných informací se zdá, že výroba se přesouvá do jiných zemí (Vietnam, Čína), kde je produktivita vyšší. Proto i když je volná kapacita k dispozici, nárůst vývozů do Společenství v případě odvolání opatření není příliš pravděpodobný, protože volné kapacity se spíše budou přesouvat do jiných třetích zemí.

3.2.   Objem prodeje

| (164) | Za poslední tři finanční roky nebylo hlavním odbytištěm dotyčného výrobku pro vyvážející výrobce Společenství, nýbrž jiné třetí země. Objem prodeje na trhu Společenství byl pořád ještě značný, neboť představoval 24 % celkového objemu prodeje dotyčného výrobku za období šetření. Je však třeba si povšimnout, že tento poměr v průběhu času klesal (29 % v roce 2001). Přes opatření uplatněná jinými třetími zeměmi (Čínou a Japonskem) objem vývozu do třetích zemí během tří let vzrostl o 14 %, což za období šetření představuje 62 % celkového objemu prodeje dotyčného výrobku. |
| --- | --- |

(164)

Za poslední tři finanční roky nebylo hlavním odbytištěm dotyčného výrobku pro vyvážející výrobce Společenství, nýbrž jiné třetí země. Objem prodeje na trhu Společenství byl pořád ještě značný, neboť představoval 24 % celkového objemu prodeje dotyčného výrobku za období šetření. Je však třeba si povšimnout, že tento poměr v průběhu času klesal (29 % v roce 2001). Přes opatření uplatněná jinými třetími zeměmi (Čínou a Japonskem) objem vývozu do třetích zemí během tří let vzrostl o 14 %, což za období šetření představuje 62 % celkového objemu prodeje dotyčného výrobku.

| (165) | Prodej na tuzemském trhu za poslední tři finanční roky zůstal stabilní a za období šetření představoval 13,4 % celkového objemu prodeje dotyčného výrobku. |
| --- | --- |

(165)

Prodej na tuzemském trhu za poslední tři finanční roky zůstal stabilní a za období šetření představoval 13,4 % celkového objemu prodeje dotyčného výrobku.

| (166) | Když se uváží, že vyvážející výrobci, přestože byli vystaveni antidumpingovým opatřením v několika třetích zemích, nadále objemy svého vývozu do třetích zemích mimo Společenství zvyšovali a že si i nadále udržovali výrazný podíl na trhu Společenství, není zde žádný jasný náznak, že by se nějaké volné kapacity měly přesouvat na trh Společenství, pokud bude řízení proti Tchaj-wanu zastaveno. V této souvislosti se též došlo k závěru, že převádění výrobních kapacit do třetích zemí nemá žádný vztah k existenci opatření na ochranu obchodu namířených proti dovozům výrobku pocházejícího z Tchaj-wanu. |
| --- | --- |

(166)

Když se uváží, že vyvážející výrobci, přestože byli vystaveni antidumpingovým opatřením v několika třetích zemích, nadále objemy svého vývozu do třetích zemích mimo Společenství zvyšovali a že si i nadále udržovali výrazný podíl na trhu Společenství, není zde žádný jasný náznak, že by se nějaké volné kapacity měly přesouvat na trh Společenství, pokud bude řízení proti Tchaj-wanu zastaveno. V této souvislosti se též došlo k závěru, že převádění výrobních kapacit do třetích zemí nemá žádný vztah k existenci opatření na ochranu obchodu namířených proti dovozům výrobku pocházejícího z Tchaj-wanu.

3.3.   Prodejní ceny na vývozních trzích

| (167) | Bylo provedeno srovnání cen dotyčného výrobku prodávaného na vývoz do Společenství s jeho cenami při prodeji na vývoz do třetích zemí v průběhu období šetření. |
| --- | --- |

(167)

Bylo provedeno srovnání cen dotyčného výrobku prodávaného na vývoz do Společenství s jeho cenami při prodeji na vývoz do třetích zemí v průběhu období šetření.

| (168) | Zjistilo se, že pokud jde o celkové číselné údaje (zahrnující všechny druhy dotyčného výrobku), byly prodejní ceny dotyčného výrobku ve Společenství podstatně vyšší (o více než 10 % za poslední tři finanční roky) než ve třetích zemích. Tento zjištěný cenový rozdíl mezi trhem Společenství a ostatními vývozními trhy by však bylo možno z velké míry vysvětlit existencí vysokého cenového rozptylu mezi různými druhy výrobků vyvážených vyvážejícími výrobci. Jelikož se u vývozů do Společenství i přes existenci antidumpingových opatření jedná o významná množství, mohlo by ukončení těchto opatření dokonce poskytnout vývozcům prostor pro zvýšení vývozních cen. |
| --- | --- |

(168)

Zjistilo se, že pokud jde o celkové číselné údaje (zahrnující všechny druhy dotyčného výrobku), byly prodejní ceny dotyčného výrobku ve Společenství podstatně vyšší (o více než 10 % za poslední tři finanční roky) než ve třetích zemích. Tento zjištěný cenový rozdíl mezi trhem Společenství a ostatními vývozními trhy by však bylo možno z velké míry vysvětlit existencí vysokého cenového rozptylu mezi různými druhy výrobků vyvážených vyvážejícími výrobci. Jelikož se u vývozů do Společenství i přes existenci antidumpingových opatření jedná o významná množství, mohlo by ukončení těchto opatření dokonce poskytnout vývozcům prostor pro zvýšení vývozních cen.

| (169) | Na tomto základě nic v cenové úrovni uplatňované na jiných vývozních trzích nenasvědčuje tomu, že by společnosti mohly své ceny u vývozů do Společenství snižovat. |
| --- | --- |

(169)

Na tomto základě nic v cenové úrovni uplatňované na jiných vývozních trzích nenasvědčuje tomu, že by společnosti mohly své ceny u vývozů do Společenství snižovat.

3.4.   Pravděpodobný vývoj běžné hodnoty

| (170) | Nezjistilo se nic, co by naznačovalo, že by se běžná hodnota měla změnit. Tuzemský trh zůstává stabilní a též situace ohledně nákladů se ve vztahu k domácímu trhu nemění. |
| --- | --- |

(170)

Nezjistilo se nic, co by naznačovalo, že by se běžná hodnota měla změnit. Tuzemský trh zůstává stabilní a též situace ohledně nákladů se ve vztahu k domácímu trhu nemění.

| (171) | Pokud jde o vliv cen surovin na běžnou hodnotu, platí závěry uvedené v bodě odůvodnění 147 také pro Tchaj-wan. |
| --- | --- |

(171)

Pokud jde o vliv cen surovin na běžnou hodnotu, platí závěry uvedené v bodě odůvodnění 147 také pro Tchaj-wan.

3.5.   Závěry ohledně Tchaj-wanu

| (172) | Z výše uvedeného rozboru nic nenasvědčuje tomu, že by po ukončení opatření mělo znovu začít docházet k dumpingu. |
| --- | --- |

(172)

Z výše uvedeného rozboru nic nenasvědčuje tomu, že by po ukončení opatření mělo znovu začít docházet k dumpingu.

4.   ZÁVĚRY OHLEDNĚ PRAVDĚPODOBNOSTI POKRAČOVÁNÍ/OPĚTOVNÉHO VÝSKYTU (POŠKOZUJÍCÍHO) DUMPINGU

| (173) | Současná opatření uplatňovaná vůči dovozům polyesterových střižových vláken pocházejících z Korejské republiky jdou nad rámec toho, co je nezbytné k zamezení poškozujícího účinku dovozů, u kterých je uplatňován dumping. S ohledem na to, že je pravděpodobné, že by dumping pokračoval nebo by se znovu vyskytl, pokud by opatření byla ukončena, a s ohledem na závěry o existenci dumpingu i přes opatření uplatňovaná v současné době vůči Korejské republice se konstatuje, že tato opatření by měla být pozměněna a nastavena na úrovně zjištěné při tomto přezkumu. |
| --- | --- |

(173)

Současná opatření uplatňovaná vůči dovozům polyesterových střižových vláken pocházejících z Korejské republiky jdou nad rámec toho, co je nezbytné k zamezení poškozujícího účinku dovozů, u kterých je uplatňován dumping. S ohledem na to, že je pravděpodobné, že by dumping pokračoval nebo by se znovu vyskytl, pokud by opatření byla ukončena, a s ohledem na závěry o existenci dumpingu i přes opatření uplatňovaná v současné době vůči Korejské republice se konstatuje, že tato opatření by měla být pozměněna a nastavena na úrovně zjištěné při tomto přezkumu.

| (174) | Opatření v současné době uplatňovaná vůči dovozům polyesterových střižových vláken pocházejících z Tchaj-wanu již nadále nemají oprávnění. S ohledem na to, že nebyl zjištěn žádný prvek naznačující pravděpodobnost pokračování nebo opětovného výskytu dumpingu v případě, že opatření budou odvolána, a též s ohledem na závěr o dumpingu (ohledně jeho zanedbatelnosti), které vyplynuly ze současného přezkumu, se došlo k závěru, že řízení vedené proti Tchaj-wanu by mělo být zastaveno bez uložení opatření. |
| --- | --- |

(174)

Opatření v současné době uplatňovaná vůči dovozům polyesterových střižových vláken pocházejících z Tchaj-wanu již nadále nemají oprávnění. S ohledem na to, že nebyl zjištěn žádný prvek naznačující pravděpodobnost pokračování nebo opětovného výskytu dumpingu v případě, že opatření budou odvolána, a též s ohledem na závěr o dumpingu (ohledně jeho zanedbatelnosti), které vyplynuly ze současného přezkumu, se došlo k závěru, že řízení vedené proti Tchaj-wanu by mělo být zastaveno bez uložení opatření.

| (175) | Žadatelé představující výrobní odvětví Společenství, vznesli námitky k navrhovanému ukončení antidumpingového řízení proti dovozům z Tchaj-wanu. Tvrdili, že je nutné analyzovat tchajwanský trh jako celek, a ne pouze situaci vývozních výrobců vybraných do vzorku, a to vzhledem ke skutečnosti, že se dá očekávat, že společnosti nevybrané do vzorku budou pokračovat ve vývozech za dumpingové ceny, pokud by byla opatření odvolána. Tvrdili, že společnosti nevybrané do vzorku, by se vzhledem ke své špatné finanční situaci velmi pravděpodobně snažily maximalizovat své peněžní toky zvýšením objemu vývozu (za dumpingové ceny), což by potvrzovaly jejich cenové postupy týkající se vývozu do USA. Dále tvrdili, že dopad těchto dovozů by byl značný, protože výrobní kapacita těchto společností by představovala asi 66 % spotřeby Společenství. |
| --- | --- |

(175)

Žadatelé představující výrobní odvětví Společenství, vznesli námitky k navrhovanému ukončení antidumpingového řízení proti dovozům z Tchaj-wanu. Tvrdili, že je nutné analyzovat tchajwanský trh jako celek, a ne pouze situaci vývozních výrobců vybraných do vzorku, a to vzhledem ke skutečnosti, že se dá očekávat, že společnosti nevybrané do vzorku budou pokračovat ve vývozech za dumpingové ceny, pokud by byla opatření odvolána. Tvrdili, že společnosti nevybrané do vzorku, by se vzhledem ke své špatné finanční situaci velmi pravděpodobně snažily maximalizovat své peněžní toky zvýšením objemu vývozu (za dumpingové ceny), což by potvrzovaly jejich cenové postupy týkající se vývozu do USA. Dále tvrdili, že dopad těchto dovozů by byl značný, protože výrobní kapacita těchto společností by představovala asi 66 % spotřeby Společenství.

| (176) | Je třeba poznamenat, že vybraný vzorek nepředstavuje pouze 95 % tchajwanského vývozu do EU, ale také 43 % tchajwanského vývozu do jiných zemí, 71 % prodeje na tuzemském trhu a 57 % domácí výroby polyesterových střižových vláken, a proto byl poměrně reprezentativní v souladu s článkem 17 základního nařízení. Také je nutné poznamenat, že žadatelé představující výrobní odvětví Společenství nevznesli vůči vzorku námitky v předchozí fázi šetření. |
| --- | --- |

(176)

Je třeba poznamenat, že vybraný vzorek nepředstavuje pouze 95 % tchajwanského vývozu do EU, ale také 43 % tchajwanského vývozu do jiných zemí, 71 % prodeje na tuzemském trhu a 57 % domácí výroby polyesterových střižových vláken, a proto byl poměrně reprezentativní v souladu s článkem 17 základního nařízení. Také je nutné poznamenat, že žadatelé představující výrobní odvětví Společenství nevznesli vůči vzorku námitky v předchozí fázi šetření.

| (177) | Co se týče pravděpodobnosti opětovného výskytu poškozujícího dumpingu, žadatelé představující výrobní odvětví Společenství zakládají svoji výpověď pouze na tvrzeních, která nebyla doložena dostatečnými důkazy. V souvislosti s tvrzením, že společnosti nevybrané do vzorku by vzhledem k jejich špatné finanční situaci usilovaly o maximalizaci svých peněžních toků zvýšením vývozního objemu do EU za dumpingové ceny, je třeba poznamenat, že peněžní hotovost lze získat několika jinými způsoby než jen zvýšením objemu prodeje, např. dalšími půjčkami, prodejem nevýnosných podnikatelských odvětví a zvýšením kapitálů vydáním akcií. Podobně nebyly předloženy přesvědčivé důkazy týkající se údajných dumpingových cen vývozů do USA. Analýza žadatelů představujících výrobní odvětví Společenství s ohledem na výrobní kapacitu na Tchaj-wanu nebere v úvahu možné snížení kapacity na Tchaj-wanu kvůli přesunutí tchajwanských výrobních závodů mimo Tchaj-wan a úpadek jednoho z tchajwanských výrobců. |
| --- | --- |

(177)

Co se týče pravděpodobnosti opětovného výskytu poškozujícího dumpingu, žadatelé představující výrobní odvětví Společenství zakládají svoji výpověď pouze na tvrzeních, která nebyla doložena dostatečnými důkazy. V souvislosti s tvrzením, že společnosti nevybrané do vzorku by vzhledem k jejich špatné finanční situaci usilovaly o maximalizaci svých peněžních toků zvýšením vývozního objemu do EU za dumpingové ceny, je třeba poznamenat, že peněžní hotovost lze získat několika jinými způsoby než jen zvýšením objemu prodeje, např. dalšími půjčkami, prodejem nevýnosných podnikatelských odvětví a zvýšením kapitálů vydáním akcií. Podobně nebyly předloženy přesvědčivé důkazy týkající se údajných dumpingových cen vývozů do USA. Analýza žadatelů představujících výrobní odvětví Společenství s ohledem na výrobní kapacitu na Tchaj-wanu nebere v úvahu možné snížení kapacity na Tchaj-wanu kvůli přesunutí tchajwanských výrobních závodů mimo Tchaj-wan a úpadek jednoho z tchajwanských výrobců.

| (178) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti se závěr ve věci pravděpodobnosti opětovného výskytu dumpingu pro Tchaj-wan ponechává nezměněn. |
| --- | --- |

(178)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti se závěr ve věci pravděpodobnosti opětovného výskytu dumpingu pro Tchaj-wan ponechává nezměněn.

E.   ÚJMA

1.   DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ

| (179) | Stížnost podpořili tito výrobci z Evropského společenství:






  — | Catalana de Polimers, S.A., Španělsko |
| --- | --- | --- |

(179)

Stížnost podpořili tito výrobci z Evropského společenství:

—

Catalana de Polimers, S.A., Španělsko

| — | Dupont Sabanci Polyester GmbH, Německo |
| --- | --- |

—

Dupont Sabanci Polyester GmbH, Německo

| — | Industrias Químicas Textiles, S.A., Španělsko |
| --- | --- |

—

Industrias Químicas Textiles, S.A., Španělsko

| — | Tergal Fibres, S.A., Francie |
| --- | --- |

—

Tergal Fibres, S.A., Francie

| — | Trevira GmbH, Německo |
| --- | --- |

—

Trevira GmbH, Německo

| — | Wellman International Limited, Irsko |
| --- | --- |

—

Wellman International Limited, Irsko

| (180) | Jelikož těchto šest žadatelů z řad spolupracujících výrobců ve Společenství představuje 49 % celkové výroby dotyčného výrobku ve Společenství a jelikož žádný výrobce ve Společenství, který nepatřil mezi žadatele, výslovně nevyjádřil záporné stanovisko vůči zahájení současného řízení, má se za to, že žádající výrobci reprezentují výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Dva výrobci, kteří nepatřili mezi žadatele, poskytli Komisi obecné informace, avšak stížnost nepodpořili. |
| --- | --- |

(180)

Jelikož těchto šest žadatelů z řad spolupracujících výrobců ve Společenství představuje 49 % celkové výroby dotyčného výrobku ve Společenství a jelikož žádný výrobce ve Společenství, který nepatřil mezi žadatele, výslovně nevyjádřil záporné stanovisko vůči zahájení současného řízení, má se za to, že žádající výrobci reprezentují výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Dva výrobci, kteří nepatřili mezi žadatele, poskytli Komisi obecné informace, avšak stížnost nepodpořili.

2.   SPOTŘEBA SPOLEČENSTVÍ

| (181) | Spotřeba Společenství byla zjišťována na základě objemu dovozů dotyčného výrobku z dotčených zemí a ze všech ostatních třetích zemí, o nichž je známo, že dotyčný výrobek vyrábějí a vyvážejí jej do Společenství, a na základě objemu prodeje produkce výrobního odvětví Společenství a jiných výrobců Společenství na trhu Společenství. Jelikož údaje o objemech svého prodeje poskytli jen dva z deseti nežádajících výrobců ve Společenství, byly hodnoty prodeje zbývajících osmi nežádajících výrobců vypočteny podle údajů uvedených ve stížnosti podané výrobním odvětvím Společenství. Tyto údaje byly dále doloženy publikacemi nezávislé poradenské společnosti, která se specializuje na odvětví textilních vláken. |
| --- | --- |

(181)

Spotřeba Společenství byla zjišťována na základě objemu dovozů dotyčného výrobku z dotčených zemí a ze všech ostatních třetích zemí, o nichž je známo, že dotyčný výrobek vyrábějí a vyvážejí jej do Společenství, a na základě objemu prodeje produkce výrobního odvětví Společenství a jiných výrobců Společenství na trhu Společenství. Jelikož údaje o objemech svého prodeje poskytli jen dva z deseti nežádajících výrobců ve Společenství, byly hodnoty prodeje zbývajících osmi nežádajících výrobců vypočteny podle údajů uvedených ve stížnosti podané výrobním odvětvím Společenství. Tyto údaje byly dále doloženy publikacemi nezávislé poradenské společnosti, která se specializuje na odvětví textilních vláken.

| (182) | Aby byla zachována konzistence, bylo pro stanovení objemu dovozů výrobků s příslušnými kódy KN v současném řízení využito údajů Eurostatu. Připomíná se, že objem dovozů uváděný výrobci v dotčených vyvážejících zemích byl v souladu s příslušnými údaji Eurostatu. |
| --- | --- |

(182)

Aby byla zachována konzistence, bylo pro stanovení objemu dovozů výrobků s příslušnými kódy KN v současném řízení využito údajů Eurostatu. Připomíná se, že objem dovozů uváděný výrobci v dotčených vyvážejících zemích byl v souladu s příslušnými údaji Eurostatu.

| (183) | Na tomto základě spotřeba Společenství stagnovala, neboť ze 712 773 tun v roce 2000 se změnila na 709 828 tun v období šetření.
  Tabulka 1 | 2000 | 2001 | 2002 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotřeba Společenství (v tunách) | 712 773 | 661 227 | 729 916 | 709 828 |
| | 100 | 94 | 102 | 99 |

(183)

Na tomto základě spotřeba Společenství stagnovala, neboť ze 712 773 tun v roce 2000 se změnila na 709 828 tun v období šetření.

Tabulka 1

2000

2001

2002

OŠ

Spotřeba Společenství (v tunách)

712 773

661 227

729 916

709 828

100

94

102

99

3.   DOVOZY POLYESTEROVÝCH STŘIŽOVÝCH VLÁKEN Z DOTČENÝCH ZEMÍ

3.1.   Kumulace

| (184) | V případě Tchaj-wanu činilo zjištěné dumpingové rozpětí méně než 2 % (viz body odůvodnění 128 až 136). Proto podmínky stanovené v čl. 3 odst. 4 základního nařízení pro posuzování dovozů dotyčného výrobku z této země společně s dovozy dotyčného výrobku z ostatních uvažovaných zemí nebyly splněny. |
| --- | --- |

(184)

V případě Tchaj-wanu činilo zjištěné dumpingové rozpětí méně než 2 % (viz body odůvodnění 128 až 136). Proto podmínky stanovené v čl. 3 odst. 4 základního nařízení pro posuzování dovozů dotyčného výrobku z této země společně s dovozy dotyčného výrobku z ostatních uvažovaných zemí nebyly splněny.

| (185) | Komise dále uvažovala, zda účinky dovozů polyesterových střižových vláken pocházejících z ČLR, Saúdské Arábie a Jižní Koreje („dotčené země“) mají být posuzovány souhrnně podle čl. 3 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(185)

Komise dále uvažovala, zda účinky dovozů polyesterových střižových vláken pocházejících z ČLR, Saúdské Arábie a Jižní Koreje („dotčené země“) mají být posuzovány souhrnně podle čl. 3 odst. 4 základního nařízení.

| (186) | Tento článek stanoví, že účinky dovozů ze dvou nebo více zemí, které jsou současně předmětem téhož šetření, musí být posuzovány souhrnně, jestliže i) dumpingové rozpětí stanovené v poměru k dovozu výrobků z každé jednotlivé země není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení; ii) objem dovezených výrobků z každé jednotlivé země není zanedbatelný; a iii) souhrnné posouzení účinků dovozu je vhodné s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem Společenství. |
| --- | --- |

(186)

Tento článek stanoví, že účinky dovozů ze dvou nebo více zemí, které jsou současně předmětem téhož šetření, musí být posuzovány souhrnně, jestliže i) dumpingové rozpětí stanovené v poměru k dovozu výrobků z každé jednotlivé země není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení; ii) objem dovezených výrobků z každé jednotlivé země není zanedbatelný; a iii) souhrnné posouzení účinků dovozu je vhodné s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem Společenství.

3.1.1.   Dumpingové rozpětí a objem dovozu

| (187) | Jak již bylo výše uvedeno, toto šetření ukázalo, že dumpingová rozpětí stanovená pro ČLR, Saúdskou Arábii a Jižní Koreu jsou dostatečně nad zanedbatelnou úrovní, a objem dovozů z uvedených zemí není nepatrný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení (podíly těchto zemí na trhu byly v období šetření 4,7 %, 3,1 % a 10 %). |
| --- | --- |

(187)

Jak již bylo výše uvedeno, toto šetření ukázalo, že dumpingová rozpětí stanovená pro ČLR, Saúdskou Arábii a Jižní Koreu jsou dostatečně nad zanedbatelnou úrovní, a objem dovozů z uvedených zemí není nepatrný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení (podíly těchto zemí na trhu byly v období šetření 4,7 %, 3,1 % a 10 %).

3.1.2.   Podmínky hospodářské soutěže

| (188) | Aby stanovila vhodnost souhrnného posuzování s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem Společenství, analyzovala Komise nejdříve chování vývozců na trhu, pokud jde o vývozní ceny a objemy vývozu. |
| --- | --- |

(188)

Aby stanovila vhodnost souhrnného posuzování s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem Společenství, analyzovala Komise nejdříve chování vývozců na trhu, pokud jde o vývozní ceny a objemy vývozu.

| (189) | Pokud šlo o vývozní ceny, bylo u výrobců z ČLR, Saúdské Arábie a Jižní Koreje konstatováno podobné chování. Uvedené země ve skutečnosti po celé uvažované období uplatňovaly snížené průměrné jednotkové prodejní ceny polyesterových střižových vláken, přičemž snížení pro uvedené tři země činilo 27 %, 23 % a 15 %. Vedle toho byly zjištěné úrovně cenového podbízení u dovozů ze všech těchto tří zemí velice podobné (viz bod odůvodnění 186). |
| --- | --- |

(189)

Pokud šlo o vývozní ceny, bylo u výrobců z ČLR, Saúdské Arábie a Jižní Koreje konstatováno podobné chování. Uvedené země ve skutečnosti po celé uvažované období uplatňovaly snížené průměrné jednotkové prodejní ceny polyesterových střižových vláken, přičemž snížení pro uvedené tři země činilo 27 %, 23 % a 15 %. Vedle toho byly zjištěné úrovně cenového podbízení u dovozů ze všech těchto tří zemí velice podobné (viz bod odůvodnění 186).

| (190) | Všechny tři země rovněž mají na trhu Společenství významné podíly, i když zdaleka nejvýznamnější vývozní zemí mezi nimi je Jižní Korea (během období šetření byl tento podíl 4,7 % pro ČLR, 3,1 % pro Saúdskou Arábii a 10 % pro Jižní Koreu). |
| --- | --- |

(190)

Všechny tři země rovněž mají na trhu Společenství významné podíly, i když zdaleka nejvýznamnější vývozní zemí mezi nimi je Jižní Korea (během období šetření byl tento podíl 4,7 % pro ČLR, 3,1 % pro Saúdskou Arábii a 10 % pro Jižní Koreu).

| (191) | Uvedeným šetřením se rovněž zjistilo, že pro dovozy z ČLR, Saúdské Arábie a Jižní Koreje bylo využíváno týchž prodejních kanálů, neboť v naprosté většině případů se uvedené dovozy realizovaly přes distributory, a ne přímým prodejem konečným odběratelům. |
| --- | --- |

(191)

Uvedeným šetřením se rovněž zjistilo, že pro dovozy z ČLR, Saúdské Arábie a Jižní Koreje bylo využíváno týchž prodejních kanálů, neboť v naprosté většině případů se uvedené dovozy realizovaly přes distributory, a ne přímým prodejem konečným odběratelům.

| (192) | Navíc, jak již bylo vysvětleno výše (viz body odůvodnění 22 a následující body odůvodnění), bylo zjištěno, že dotyčný výrobek dovážený z ČLR, Saúdské Arábie a Jižní Koreje má tytéž základní technické, fyzické a chemické vlastnosti jako výrobek vyráběný výrobním odvětvím Společenství, a tyto výrobky je třeba považovat za výrobky obdobné, pokud jde o jejich zaměnitelnost a nahraditelnost, takže si navzájem konkurují podle druhu. |
| --- | --- |

(192)

Navíc, jak již bylo vysvětleno výše (viz body odůvodnění 22 a následující body odůvodnění), bylo zjištěno, že dotyčný výrobek dovážený z ČLR, Saúdské Arábie a Jižní Koreje má tytéž základní technické, fyzické a chemické vlastnosti jako výrobek vyráběný výrobním odvětvím Společenství, a tyto výrobky je třeba považovat za výrobky obdobné, pokud jde o jejich zaměnitelnost a nahraditelnost, takže si navzájem konkurují podle druhu.

| (193) | Jeden vyvážející výrobce ze Saúdské Arábie tvrdil, že polyesterová střižová vlákna dovážená z této země nekonkurují polyesterovým střižovým vláknům vyráběným jinými dotčenými zeměmi, zejména ČLR, ani výrobním odvětvím Společenství. Podle tohoto výrobce se saúdskoarabská výroba polyesterových střižových vláken soustředí výhradně na základní či běžná polyesterová střižová vlákna, jmenovitě na ty druhy výrobků, které nejsou vhodné pro specifické aplikace, nýbrž se hodí pro obecné použití, kdežto výrobci v ČLR a ve Společenství mají výrobní kapacity pro výrobu „speciálních“ výrobků nebo je přímo vyrábějí. Tyto speciální druhy polyesterových střižových vláken se normálně označují a upravují pro konkrétní aplikace nebo pro konkrétní druhy konečného použití, např. jako vlákno vyznačující se vlastnostmi zpožďujícími hoření, antibakteriálními účinky nebo odolností proti žmolkování, a běžně vyžadují pokročilý výzkum a vývoj. Někteří uživatelé dále prohlašovali, že tzv. „dutý konjugovaný“ druh, který zmiňovaní uživatelé považují za „speciální“ výrobek, dodávají do Společenství pouze výrobci z Jižní Koreje. |
| --- | --- |

(193)

Jeden vyvážející výrobce ze Saúdské Arábie tvrdil, že polyesterová střižová vlákna dovážená z této země nekonkurují polyesterovým střižovým vláknům vyráběným jinými dotčenými zeměmi, zejména ČLR, ani výrobním odvětvím Společenství. Podle tohoto výrobce se saúdskoarabská výroba polyesterových střižových vláken soustředí výhradně na základní či běžná polyesterová střižová vlákna, jmenovitě na ty druhy výrobků, které nejsou vhodné pro specifické aplikace, nýbrž se hodí pro obecné použití, kdežto výrobci v ČLR a ve Společenství mají výrobní kapacity pro výrobu „speciálních“ výrobků nebo je přímo vyrábějí. Tyto speciální druhy polyesterových střižových vláken se normálně označují a upravují pro konkrétní aplikace nebo pro konkrétní druhy konečného použití, např. jako vlákno vyznačující se vlastnostmi zpožďujícími hoření, antibakteriálními účinky nebo odolností proti žmolkování, a běžně vyžadují pokročilý výzkum a vývoj. Někteří uživatelé dále prohlašovali, že tzv. „dutý konjugovaný“ druh, který zmiňovaní uživatelé považují za „speciální“ výrobek, dodávají do Společenství pouze výrobci z Jižní Koreje.

| (194) | Tyto argumenty se při šetření nepotvrdily. Především se zjistilo, že u vývozů z ČLR se jedná výhradně o základní nebo běžná polyesterová střižová vlákna. Za druhé se vývozy polyesterových střižových vláken z Jižní Koreje nesoustředí na uvedený „dutý konjugovaný“ druh vlákna, neboť ten za období šetření představoval pouze 24 % celkového objemu vývozu do Evropského společenství. Kromě toho podle výše uvedené definice „speciálních“ druhů výrobku nelze polyesterová střižová vlákna s „dutým konjugovaným“ vláknem za speciální druh výrobku považovat. Vskutku byl získán technický průkazní materiál, který ukazuje, že všichni výrobci polyesterových střižových vláken normálně dokáží vyrábět duté konjugované polyesterové vlákno, ale většina z nich takto nepostupuje, protože tato výroba již není natrvalo udržitelná s ohledem na převažující cenové hladiny. Konečně pokud jde o polyesterová střižová vlákna, soustřeďuje se podnikání výrobního odvětví Společenství hlavně na základní nebo běžné druhy výrobků, i když výrobní odvětví Společenství vyrábělo a prodávalo i „speciální“ výrobky. |
| --- | --- |

(194)

Tyto argumenty se při šetření nepotvrdily. Především se zjistilo, že u vývozů z ČLR se jedná výhradně o základní nebo běžná polyesterová střižová vlákna. Za druhé se vývozy polyesterových střižových vláken z Jižní Koreje nesoustředí na uvedený „dutý konjugovaný“ druh vlákna, neboť ten za období šetření představoval pouze 24 % celkového objemu vývozu do Evropského společenství. Kromě toho podle výše uvedené definice „speciálních“ druhů výrobku nelze polyesterová střižová vlákna s „dutým konjugovaným“ vláknem za speciální druh výrobku považovat. Vskutku byl získán technický průkazní materiál, který ukazuje, že všichni výrobci polyesterových střižových vláken normálně dokáží vyrábět duté konjugované polyesterové vlákno, ale většina z nich takto nepostupuje, protože tato výroba již není natrvalo udržitelná s ohledem na převažující cenové hladiny. Konečně pokud jde o polyesterová střižová vlákna, soustřeďuje se podnikání výrobního odvětví Společenství hlavně na základní nebo běžné druhy výrobků, i když výrobní odvětví Společenství vyrábělo a prodávalo i „speciální“ výrobky.

| (195) | Tím tedy bylo prokázáno, že vývozy dotyčného výrobku z dotčených zemí si konkurují navzájem a též konkurují polyesterovým střižovým vláknům vyráběným nebo zřejmě vyráběným výrobním odvětvím Společenství. |
| --- | --- |

(195)

Tím tedy bylo prokázáno, že vývozy dotyčného výrobku z dotčených zemí si konkurují navzájem a též konkurují polyesterovým střižovým vláknům vyráběným nebo zřejmě vyráběným výrobním odvětvím Společenství.

| (196) | Na základě výše uvedeného se došlo k závěru, že všechny podmínky, které ospravedlňují kumulování dovozů polyesterových střižových vláken pocházejících z ČLR, Saúdské Arábie a Jižní Koreje, jsou splněny. |
| --- | --- |

(196)

Na základě výše uvedeného se došlo k závěru, že všechny podmínky, které ospravedlňují kumulování dovozů polyesterových střižových vláken pocházejících z ČLR, Saúdské Arábie a Jižní Koreje, jsou splněny.

3.2.   Kumulovaný objem a podíl na trhu

| (197) | Objemy kumulovaného dumpingového dovozu z ČLR, Saúdské Arábie a Jižní Koreje z hodnoty 111 905 tun v roce 2000 narostly na 125 633 tun v období šetření, tj. o 12 %. |
| --- | --- |

(197)

Objemy kumulovaného dumpingového dovozu z ČLR, Saúdské Arábie a Jižní Koreje z hodnoty 111 905 tun v roce 2000 narostly na 125 633 tun v období šetření, tj. o 12 %.

| (198) | Kumulovaný podíl na trhu vzrostl z hodnoty 15,6 % v roce 2000 na 17,6 % v období šetření.
  Tabulka 2









  ČLR, Saúdská Arábie & Jižní Korea | 2000 | 2001 | 2002 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dovozy (v tunách) | 111 905 | 89 457 | 120 847 | 125 633 |
| Index | 100 | 79 | 107 | 112 |
| Podíl na trhu | 15,6 % | 13,5 % | 16,5 % | 17,6 % |

(198)

Kumulovaný podíl na trhu vzrostl z hodnoty 15,6 % v roce 2000 na 17,6 % v období šetření.

Tabulka 2

ČLR, Saúdská Arábie & Jižní Korea

2000

2001

2002

OŠ

Dovozy (v tunách)

111 905

89 457

120 847

125 633

Index

100

79

107

112

Podíl na trhu

15,6 %

13,5 %

16,5 %

17,6 %

3.3.   Ceny a cenové podbízení

| (199) | Vážený průměr cen dumpingových dovozů pocházejících z ČLR, Saúdské Arábie a Jižní Koreje poklesl v období šetření z hodnoty pro rok 2000 o 18 %.
  Tabulka 3









  ČLR, Saúdská Arábie & Jižní Korea | 2000 | 2001 | 2002 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena vyjádřená váženým průměrem (EUR/kg) | 1,08 | 1,07 | 0,9689 | 0,89 |
| Index | 100 | 99 | 88 | 82 |

(199)

Vážený průměr cen dumpingových dovozů pocházejících z ČLR, Saúdské Arábie a Jižní Koreje poklesl v období šetření z hodnoty pro rok 2000 o 18 %.

Tabulka 3

ČLR, Saúdská Arábie & Jižní Korea

2000

2001

2002

OŠ

Cena vyjádřená váženým průměrem (EUR/kg)

1,08

1,07

0,9689

0,89

Index

100

99

88

82

| (200) | S cílem stanovit cenové podbízení provedla Komise rozbor údajů vztahujících se k období šetření. Relevantní prodejní ceny výrobního odvětví Společenství byly ceny pro nezávislé odběratele, podle potřeby upravené na cenu ze závodu, tj. s vyloučením nákladů na dopravu ve Společenství a po odečtení slev a rabatů. Ceny různých druhů polyesterových střižových vláken definovaných v dotazníku se porovnaly s prodejními cenami, jaké účtovali vývozci jakožto čisté ceny beze slev s použitím potřebných a oprávněných úprav s cílem vyjádřit ceny na úrovni ceny CIF na hranicích Společenství. |
| --- | --- |

(200)

S cílem stanovit cenové podbízení provedla Komise rozbor údajů vztahujících se k období šetření. Relevantní prodejní ceny výrobního odvětví Společenství byly ceny pro nezávislé odběratele, podle potřeby upravené na cenu ze závodu, tj. s vyloučením nákladů na dopravu ve Společenství a po odečtení slev a rabatů. Ceny různých druhů polyesterových střižových vláken definovaných v dotazníku se porovnaly s prodejními cenami, jaké účtovali vývozci jakožto čisté ceny beze slev s použitím potřebných a oprávněných úprav s cílem vyjádřit ceny na úrovni ceny CIF na hranicích Společenství.

| (201) | Za období šetření činil vážený průměr cenového podbízení 16 % pro ČLR, 16,8 % pro Saúdskou Arábii a 24 % pro Jižní Koreu. |
| --- | --- |

(201)

Za období šetření činil vážený průměr cenového podbízení 16 % pro ČLR, 16,8 % pro Saúdskou Arábii a 24 % pro Jižní Koreu.

4.   SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ

4.1.   Výroba

| (202) | Objem výroby ve výrobním odvětví Společenství během uvažovaného období poklesl o 5 %.
  Tabulka 4 | 2000 | 2001 | 2002 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba (v tunách) | 236 902 | 229 598 | 225 290 | 224 649 |
| Index | 100 | 97 | 95 | 95 |

(202)

Objem výroby ve výrobním odvětví Společenství během uvažovaného období poklesl o 5 %.

Tabulka 4

2000

2001

2002

OŠ

Výroba (v tunách)

236 902

229 598

225 290

224 649

Index

100

97

95

95

4.2.   Výrobní kapacita a její využití

| (203) | Kapacity pro výrobu polyesterových střižových vláken v průběhu uvažovaného období setrvaly na stabilní úrovni. Výrobní kapacita opravdu vzrostla z 271 466 tun v roce 2000 pouze na 277 561 tun v uvažovaném období. Za období šetření činila výrobní kapacita výrobního odvětví Společenství 36 % celkové spotřeby ve Společenství. |
| --- | --- |

(203)

Kapacity pro výrobu polyesterových střižových vláken v průběhu uvažovaného období setrvaly na stabilní úrovni. Výrobní kapacita opravdu vzrostla z 271 466 tun v roce 2000 pouze na 277 561 tun v uvažovaném období. Za období šetření činila výrobní kapacita výrobního odvětví Společenství 36 % celkové spotřeby ve Společenství.

| (204) | Využití kapacit se snížilo o 6 procentních bodů, a sice z 87 % na 81 %. Jelikož výrobní kapacita se jako taková nesnížila, je tento pokles využití kapacit vyvolán pouze poklesem objemu výroby ve výrobním odvětví Společenství.
  Tabulka 5 | 2000 | 2001 | 2002 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výrobní kapacita (v tunách) | 271 466 | 272 561 | 277 561 | 277 561 |
| Index | 100 | 100 | 102 | 102 |
| Využití kapacit | 87 % | 84 % | 81 % | 81 % |

(204)

Využití kapacit se snížilo o 6 procentních bodů, a sice z 87 % na 81 %. Jelikož výrobní kapacita se jako taková nesnížila, je tento pokles využití kapacit vyvolán pouze poklesem objemu výroby ve výrobním odvětví Společenství.

Tabulka 5

2000

2001

2002

OŠ

Výrobní kapacita (v tunách)

271 466

272 561

277 561

277 561

Index

100

100

102

102

Využití kapacit

87 %

84 %

81 %

81 %

4.3.   Zásoby

| (205) | Zásoby v průběhu uvažovaného období vzrostly o 13 %. To se však nepovažuje za indikaci vzniku újmy, neboť hladiny zásob odrážejí skutečnost, že výrobní odvětví Společenství sleduje politiku udržování zásob na úrovni v zásadě odpovídající jednoměsíční výrobě.
  Tabulka 6 | 2000 | 2001 | 2002 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zásoby (v tunách) | 20 560 | 22 301 | 21 592 | 23 317 |
| Index | 100 | 108 | 105 | 113 |

(205)

Zásoby v průběhu uvažovaného období vzrostly o 13 %. To se však nepovažuje za indikaci vzniku újmy, neboť hladiny zásob odrážejí skutečnost, že výrobní odvětví Společenství sleduje politiku udržování zásob na úrovni v zásadě odpovídající jednoměsíční výrobě.

Tabulka 6

2000

2001

2002

OŠ

Zásoby (v tunách)

20 560

22 301

21 592

23 317

Index

100

108

105

113

4.4.   Investice

| (206) | Určení výše investic vycházelo z informací poskytnutých pěti společnostmi. Od šesté společnosti nebyly spolehlivé informace získány. V průběhu uvažovaného období těchto pět společností, které poskytly spolehlivé údaje o investicích, investovalo částku 34,5 milionů eur. Jak vyplývá z tabulky 7, investice měly narůstající trend s výjimkou roku 2002, kdy oproti předchozímu roku poklesly. Bylo však zjištěno, že u těchto investic se téměř výhradně jednalo o náhrady stávajícího zařízení. Velká část investic přímo souvisela s výrobou dotyčného výrobku. Pouze jeden z výrobců výrobního odvětví Společenství uskutečnil významnou investici do recyklačního závodu, který zajišťuje surovinu (polyethylentereftalátové (PET) vločky) pro výrobní proces polyesterových střižových vláken. |
| --- | --- |

(206)

Určení výše investic vycházelo z informací poskytnutých pěti společnostmi. Od šesté společnosti nebyly spolehlivé informace získány. V průběhu uvažovaného období těchto pět společností, které poskytly spolehlivé údaje o investicích, investovalo částku 34,5 milionů eur. Jak vyplývá z tabulky 7, investice měly narůstající trend s výjimkou roku 2002, kdy oproti předchozímu roku poklesly. Bylo však zjištěno, že u těchto investic se téměř výhradně jednalo o náhrady stávajícího zařízení. Velká část investic přímo souvisela s výrobou dotyčného výrobku. Pouze jeden z výrobců výrobního odvětví Společenství uskutečnil významnou investici do recyklačního závodu, který zajišťuje surovinu (polyethylentereftalátové (PET) vločky) pro výrobní proces polyesterových střižových vláken.

| (207) | Má se za to, že úroveň investování a povaha investic (hlavně na náhradu zařízení) je na toto odvětví s intenzivním využíváním kapitálu nízká.
  Tabulka 7 | 2000 | 2001 | 2002 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investice (EUR) (5 ze 6 společností) | 4 325 661 | 12 850 473 | 5 833 264 | 11 522 994 |
| Index | 100 | 297 | 132 | 238 |

(207)

Má se za to, že úroveň investování a povaha investic (hlavně na náhradu zařízení) je na toto odvětví s intenzivním využíváním kapitálu nízká.

Tabulka 7

2000

2001

2002

OŠ

Investice (EUR) (5 ze 6 společností)

4 325 661

12 850 473

5 833 264

11 522 994

Index

100

297

132

238

4.5.   Prodej a podíl na trhu

| (208) | V Evropském společenství prodej polyesterových střižových vláken vyrobených výrobním odvětvím Společenství mezi rokem 2000 a obdobím šetření poklesl o 6 %. Jelikož spotřeba Společenství se v uvažovaném období zvýšila o 11 %, vyplývá z tohoto poklesu prodeje dílčí ztráta podílu na trhu. Konkrétně podíl výrobního odvětví Společenství na trhu poklesl v období šetření z 31 % na 29 %.
  Tabulka 8 | 2000 | 2001 | 2002 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodej v ES (v tunách) | 220 695 | 213 322 | 211 609 | 206 926 |
| Index | 100 | 97 | 96 | 94 |
| Podíl na trhu | 31 % | 32 % | 29 % | 29 % |

(208)

V Evropském společenství prodej polyesterových střižových vláken vyrobených výrobním odvětvím Společenství mezi rokem 2000 a obdobím šetření poklesl o 6 %. Jelikož spotřeba Společenství se v uvažovaném období zvýšila o 11 %, vyplývá z tohoto poklesu prodeje dílčí ztráta podílu na trhu. Konkrétně podíl výrobního odvětví Společenství na trhu poklesl v období šetření z 31 % na 29 %.

Tabulka 8

2000

2001

2002

OŠ

Prodej v ES (v tunách)

220 695

213 322

211 609

206 926

Index

100

97

96

94

Podíl na trhu

31 %

32 %

29 %

29 %

4.6.   Ceny

| (209) | Jednotková prodejní cena uplatňovaná výrobním odvětvím Společenství během uvažovaného období poklesla o 8 %. Jak vyplývá z tabulky 9, došlo k tomuto poklesu po roce 2001, současně s náporem dovozů z dotčených zemí a se značným snížením ceny těchto dovozů.
  Tabulka 9 | 2000 | 2001 | 2002 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena vyjádřená váženým průměrem (EUR/kg) | 1,48 | 1,49 | 1,38 | 1,36 |
| Index | 100 | 101 | 93 | 92 |

(209)

Jednotková prodejní cena uplatňovaná výrobním odvětvím Společenství během uvažovaného období poklesla o 8 %. Jak vyplývá z tabulky 9, došlo k tomuto poklesu po roce 2001, současně s náporem dovozů z dotčených zemí a se značným snížením ceny těchto dovozů.

Tabulka 9

2000

2001

2002

OŠ

Cena vyjádřená váženým průměrem (EUR/kg)

1,48

1,49

1,38

1,36

Index

100

101

93

92

4.7.   Ziskovost

| (210) | Ziskovost vyjádřená váženým průměrem pro čistý obrat výrobního odvětví Společenství se snížila ze 4,4 % v roce 2000 na – 3,2 % v období šetření.
  Tabulka 10 | 2000 | 2001 | 2002 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost vyjádřená váženým průměrem pro čistý obrat | 4,4 % | 1,2 % | – 2,9 % | – 3,2 % |

(210)

Ziskovost vyjádřená váženým průměrem pro čistý obrat výrobního odvětví Společenství se snížila ze 4,4 % v roce 2000 na – 3,2 % v období šetření.

Tabulka 10

2000

2001

2002

OŠ

Ziskovost vyjádřená váženým průměrem pro čistý obrat

4,4 %

1,2 %

– 2,9 %

– 3,2 %

4.8.   Peněžní tok a návratnost čistých aktiv

| (211) | Peněžní tok se v uvažovaném období snížil z hodnoty 25 687 824 EUR v roce 2000 na hodnotu 12 178 328 EUR v období šetření. |
| --- | --- |

(211)

Peněžní tok se v uvažovaném období snížil z hodnoty 25 687 824 EUR v roce 2000 na hodnotu 12 178 328 EUR v období šetření.

| (212) | Návratnost čistých aktiv vycházela z informací poskytnutých pěti z uvedených společností. Šestá společnost spolehlivé informace neposkytla. Její celková návratnost čistých aktiv však sledovala tentýž trend jako ten, který byl pro dotyčný výrobek zjištěn u zmiňovaných pěti společností. Získané informace ukázaly na pozoruhodný pokles návratnosti čistých aktiv během uvažovaného období. Tato hodnota se vskutku snížila z 51,1 % v roce 2000 na – 8,5 % v období šetření.
  Tabulka 11 | 2000 | 2001 | 2002 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peněžní tok (EUR) | 25 687 824 | 17 843 711 | 14 511 142 | 12 178 328 |
| Index | 100 | 70 | 56 | 47 |
| Vážená návratnost čistých aktiv (pro 5 ze 6 společností) | 51,1 % | 19,9 % | 47,4 % | – 8,5 % |

(212)

Návratnost čistých aktiv vycházela z informací poskytnutých pěti z uvedených společností. Šestá společnost spolehlivé informace neposkytla. Její celková návratnost čistých aktiv však sledovala tentýž trend jako ten, který byl pro dotyčný výrobek zjištěn u zmiňovaných pěti společností. Získané informace ukázaly na pozoruhodný pokles návratnosti čistých aktiv během uvažovaného období. Tato hodnota se vskutku snížila z 51,1 % v roce 2000 na – 8,5 % v období šetření.

Tabulka 11

2000

2001

2002

OŠ

Peněžní tok (EUR)

25 687 824

17 843 711

14 511 142

12 178 328

Index

100

70

56

47

Vážená návratnost čistých aktiv (pro 5 ze 6 společností)

51,1 %

19,9 %

47,4 %

– 8,5 %

4.9.   Schopnost získat kapitál

| (213) | Některé společnosti financují svoji činnost ze zdrojů finanční skupiny, ke které náleží, a to buď sdružováním finančních prostředků nebo půjčkami uvnitř skupiny poskytovanými mateřskou společností. V jiných případech se jako zdroje financování využívá peněžního toku společnosti. Některé jiné společnosti zvýšily svůj vlastní kapitál vstupem do seskupení podnikajících s rizikovým kapitálem s finančními subjekty, které v některých případech dále financovaly jiné společnosti seskupení poskytováním půjček. |
| --- | --- |

(213)

Některé společnosti financují svoji činnost ze zdrojů finanční skupiny, ke které náleží, a to buď sdružováním finančních prostředků nebo půjčkami uvnitř skupiny poskytovanými mateřskou společností. V jiných případech se jako zdroje financování využívá peněžního toku společnosti. Některé jiné společnosti zvýšily svůj vlastní kapitál vstupem do seskupení podnikajících s rizikovým kapitálem s finančními subjekty, které v některých případech dále financovaly jiné společnosti seskupení poskytováním půjček.

| (214) | Ukázalo se tedy, že většina společností výrobního odvětví Společenství neměla se získáváním kapitálu žádné zvláštní potíže. Jedna z ověřovaných společností však měla vážné problémy s financováním své činnosti jak s ohledem na zadlužení, tak s ohledem na vlastní kapitál. |
| --- | --- |

(214)

Ukázalo se tedy, že většina společností výrobního odvětví Společenství neměla se získáváním kapitálu žádné zvláštní potíže. Jedna z ověřovaných společností však měla vážné problémy s financováním své činnosti jak s ohledem na zadlužení, tak s ohledem na vlastní kapitál.

4.10.   Zaměstnanost a mzdy

| (215) | Zaměstnanost ve výrobním odvětví Společenství během uvažovaného období poklesla o 7 %. Ve výrobním odvětví Společenství vskutku došlo k poklesu o 84 pracovníků. Pokud jde o mzdy, tak jedna ze společností neposkytla pro rok 2000 spolehlivé informace. Pokud jde o zbývající roky zahrnuté do uvažovaného období, zvýšily se celkové mzdy o 5 %, což je pro období šetření mnohem méně než průměrný nárůst harmonizovaného indexu spotřebních cen pro čtyři země, ve kterých výrobní odvětví Společenství funguje (tj. 9,1 %).
  Tabulka 12 | 2000 | 2001 | 2002 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců | 1 270 | 1 223 | 1 227 | 1 186 |
| Index | 100 | 96 | 97 | 93 |
| Mzda vyjádřená váženým průměrem (EUR/rok) (pro 5 ze 6 společností za rok 2000) | 31 993 | 40 340 | 41 054 | 42 430 |
| Index | | 100 | 102 | 105 |

(215)

Zaměstnanost ve výrobním odvětví Společenství během uvažovaného období poklesla o 7 %. Ve výrobním odvětví Společenství vskutku došlo k poklesu o 84 pracovníků. Pokud jde o mzdy, tak jedna ze společností neposkytla pro rok 2000 spolehlivé informace. Pokud jde o zbývající roky zahrnuté do uvažovaného období, zvýšily se celkové mzdy o 5 %, což je pro období šetření mnohem méně než průměrný nárůst harmonizovaného indexu spotřebních cen pro čtyři země, ve kterých výrobní odvětví Společenství funguje (tj. 9,1 %).

Tabulka 12

2000

2001

2002

OŠ

Počet zaměstnanců

1 270

1 223

1 227

1 186

Index

100

96

97

93

Mzda vyjádřená váženým průměrem (EUR/rok) (pro 5 ze 6 společností za rok 2000)

31 993

40 340

41 054

42 430

Index

100

102

105

4.11.   Produktivita

| (216) | Produktivita počítaná pro celkový trh byla v uvažovaném období stabilní, neboť od roku 2000 až do období šetření poklesla jen o 2 %. Tato stagnace produktivity odráží nízkou úroveň investic uskutečněných výrobním odvětvím Společenství (údaje o kvalitě a kvantitě viz bod odůvodnění 192 a následující body odůvodnění).
  Tabulka 13 | 2000 | 2001 | 2002 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivita (tuny/zaměstnance) | 195 | 195 | 190 | 192 |
| Index | 100 | 100 | 97 | 98 |

(216)

Produktivita počítaná pro celkový trh byla v uvažovaném období stabilní, neboť od roku 2000 až do období šetření poklesla jen o 2 %. Tato stagnace produktivity odráží nízkou úroveň investic uskutečněných výrobním odvětvím Společenství (údaje o kvalitě a kvantitě viz bod odůvodnění 192 a následující body odůvodnění).

Tabulka 13

2000

2001

2002

OŠ

Produktivita (tuny/zaměstnance)

195

195

190

192

Index

100

100

97

98

4.12.   Růst

| (217) | Celkově je třeba uvést, že podíl výrobního odvětví Společenství na trhu poklesl o 2 procentní body, což ukazuje, že se jeho růst zpožďoval za klesající úrovní spotřeby trhu jako celku (která klesla o 1 %). |
| --- | --- |

(217)

Celkově je třeba uvést, že podíl výrobního odvětví Společenství na trhu poklesl o 2 procentní body, což ukazuje, že se jeho růst zpožďoval za klesající úrovní spotřeby trhu jako celku (která klesla o 1 %).

4.13.   Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (218) | Pokud jde o dopad rozsahu skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Společenství, tak s ohledem na objem a ceny dovozů z ČLR, Saúdské Arábie a Jižní Koreje, nelze tento dopad považovat za zanedbatelný. |
| --- | --- |

(218)

Pokud jde o dopad rozsahu skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Společenství, tak s ohledem na objem a ceny dovozů z ČLR, Saúdské Arábie a Jižní Koreje, nelze tento dopad považovat za zanedbatelný.

| (219) | Na druhé straně se má za to, že významný nárůst dumpingových dovozů z ČLR a Saúdské Arábie do Společenství spolu s neuspokojivým vývojem cen dovozů z Jižní Koreje zabránil očekávanému překonání účinků dřívějšího dumpingu výrobním odvětvím Společenství. |
| --- | --- |

(219)

Na druhé straně se má za to, že významný nárůst dumpingových dovozů z ČLR a Saúdské Arábie do Společenství spolu s neuspokojivým vývojem cen dovozů z Jižní Koreje zabránil očekávanému překonání účinků dřívějšího dumpingu výrobním odvětvím Společenství.

5.   ZÁVĚRY OHLEDNĚ ÚJMY

| (220) | Objemy dovozů z ČLR, Saúdské Arábie a Jižní Koreje se značně zvýšily jak v absolutních číslech, tak i svým podílem na trhu. V uvažovaném období vskutku došlo ke zvýšení jejich podílu na trhu o 2 procentní body. Navíc pak cena dovozů z těchto zemí vyjádřená váženým průměrem poklesla za období šetření o 18 %. Tento pokles se odráží ve výrazném cenovém podbízení, které bylo zjištěno. |
| --- | --- |

(220)

Objemy dovozů z ČLR, Saúdské Arábie a Jižní Koreje se značně zvýšily jak v absolutních číslech, tak i svým podílem na trhu. V uvažovaném období vskutku došlo ke zvýšení jejich podílu na trhu o 2 procentní body. Navíc pak cena dovozů z těchto zemí vyjádřená váženým průměrem poklesla za období šetření o 18 %. Tento pokles se odráží ve výrazném cenovém podbízení, které bylo zjištěno.

| (221) | Většina ukazatelů újmy, která byla způsobena výrobnímu odvětví Společenství, ukazovala v uvažovaném období na záporný vývoj, což svědčí o tom, že se jedná o situaci, kdy došlo k podstatné újmě. Zatímco celková spotřeba polyesterových střižových vláken ve Společenství stagnovala, celkový prodej výrobního odvětví Společenství v objemovém vyjádření poklesl o 6 %, čímž došlo k odpovídající ztrátě podílů na trhu o 2 procentní body. Poklesl objem výroby. Výrobní kapacita stagnovala a využití kapacit se snížilo o 6 %. Průměrná jednotková prodejní cena poklesla o 8 %; ziskovost čistého obratu vykázala záporné výsledky, neboť se v uvažovaném období snížila o 7,6 procentních bodů. Jiné ukazatele spjaté se ziskovostí, např. peněžní tok a návratnost čistých aktiv, se v uvažovaném období rovněž zhoršily. Zaměstnanost se snížila o 7 % a produktivita poklesla o 2 %. Kladný vývoj v oblasti investic a mezd nikterak nezpochybňuje celkově poškozující situaci, která postihla výrobní odvětví Společenství, jelikož úroveň investic byla na odvětví takto závislé na kapitálu nízká a nárůst mezd v uvažovaném období v podstatě pouze kompenzoval inflaci. |
| --- | --- |

(221)

Většina ukazatelů újmy, která byla způsobena výrobnímu odvětví Společenství, ukazovala v uvažovaném období na záporný vývoj, což svědčí o tom, že se jedná o situaci, kdy došlo k podstatné újmě. Zatímco celková spotřeba polyesterových střižových vláken ve Společenství stagnovala, celkový prodej výrobního odvětví Společenství v objemovém vyjádření poklesl o 6 %, čímž došlo k odpovídající ztrátě podílů na trhu o 2 procentní body. Poklesl objem výroby. Výrobní kapacita stagnovala a využití kapacit se snížilo o 6 %. Průměrná jednotková prodejní cena poklesla o 8 %; ziskovost čistého obratu vykázala záporné výsledky, neboť se v uvažovaném období snížila o 7,6 procentních bodů. Jiné ukazatele spjaté se ziskovostí, např. peněžní tok a návratnost čistých aktiv, se v uvažovaném období rovněž zhoršily. Zaměstnanost se snížila o 7 % a produktivita poklesla o 2 %. Kladný vývoj v oblasti investic a mezd nikterak nezpochybňuje celkově poškozující situaci, která postihla výrobní odvětví Společenství, jelikož úroveň investic byla na odvětví takto závislé na kapitálu nízká a nárůst mezd v uvažovaném období v podstatě pouze kompenzoval inflaci.

| (222) | Z výše uvedeného vyplývá, že výrobní odvětví Společenství se nachází v nesnadné hospodářské a finanční situaci a utrpělo podstatnou újmu ve smyslu článku 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(222)

Z výše uvedeného vyplývá, že výrobní odvětví Společenství se nachází v nesnadné hospodářské a finanční situaci a utrpělo podstatnou újmu ve smyslu článku 3 základního nařízení.

F.   PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

1.   ÚVOD

| (223) | V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se prošetřovalo, zda podstatná újma, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo, byla způsobena dumpingovými dovozy z dotčených zemí. Dále se v souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení prošetřovaly další známé faktory jiné než dumpingové dovozy, které mohly výrobní odvětví Společenství poškozovat, aby se zajistilo, že případná újma vyvolaná takovými faktory nebude nesprávně připsána na vrub dumpingových dovozů. |
| --- | --- |

(223)

V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se prošetřovalo, zda podstatná újma, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo, byla způsobena dumpingovými dovozy z dotčených zemí. Dále se v souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení prošetřovaly další známé faktory jiné než dumpingové dovozy, které mohly výrobní odvětví Společenství poškozovat, aby se zajistilo, že případná újma vyvolaná takovými faktory nebude nesprávně připsána na vrub dumpingových dovozů.

2.   ÚČINKY DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ

| (224) | Dovozy z dotčených zemí se během uvažovaného období zvýšily, a sice ohledně objemu o 12 % a ohledně podílu na trhu o 2 %. Ceny dovozů pocházejících z ČLR, Saúdské Arábie a Jižní Koreje poklesly o 18 % a značnou měrou snižovaly ceny výrobního odvětví Společenství, pro uvedené tři země po řadě o 16 %, 16,8 % a 24 %. |
| --- | --- |

(224)

Dovozy z dotčených zemí se během uvažovaného období zvýšily, a sice ohledně objemu o 12 % a ohledně podílu na trhu o 2 %. Ceny dovozů pocházejících z ČLR, Saúdské Arábie a Jižní Koreje poklesly o 18 % a značnou měrou snižovaly ceny výrobního odvětví Společenství, pro uvedené tři země po řadě o 16 %, 16,8 % a 24 %.

| (225) | Objemový nárůst dovozů pocházejících z ČLR, Saúdské Arábie a Jižní Koreje a nárůst jejich podílu na trhu při cenách, které setrvávaly na hodnotách značně nižších, než byly ceny výrobního odvětví Společenství, se časově shodovaly se zhoršováním situace výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(225)

Objemový nárůst dovozů pocházejících z ČLR, Saúdské Arábie a Jižní Koreje a nárůst jejich podílu na trhu při cenách, které setrvávaly na hodnotách značně nižších, než byly ceny výrobního odvětví Společenství, se časově shodovaly se zhoršováním situace výrobního odvětví Společenství.

| (226) | Objem prodeje i podíl na trhu výrobního odvětví Společenství se snížil. Objem prodeje se snížil o 6 % a podíl na trhu poklesl o 2 procentní body. Podíl na trhu, který výrobní odvětví Společenství ztratilo, byl plně převzat dumpingovými dovozy z ČLR, Saúdské Arábie a Jižní Koreje. |
| --- | --- |

(226)

Objem prodeje i podíl na trhu výrobního odvětví Společenství se snížil. Objem prodeje se snížil o 6 % a podíl na trhu poklesl o 2 procentní body. Podíl na trhu, který výrobní odvětví Společenství ztratilo, byl plně převzat dumpingovými dovozy z ČLR, Saúdské Arábie a Jižní Koreje.

| (227) | K poklesu cen výrobního odvětví Společenství docházelo souběžně s trvale se projevujícím klesajícím trendem cen dotyčného výrobku dováženého z ČLR, Saúdské Arábie a Jižní Koreje. Ceny výrobního odvětví Společenství začaly klesat zejména po roce 2001, v téže době, kdy klesaly průměrné ceny dovozů z ČLR, Saúdské Arábie a Jižní Koreje (viz body odůvodnění 185 a 195 a tabulky 3 a 9). Bylo tudíž možno jasně prokázat stlačování cen, ke kterému došlo v důsledku dumpingových dovozů. |
| --- | --- |

(227)

K poklesu cen výrobního odvětví Společenství docházelo souběžně s trvale se projevujícím klesajícím trendem cen dotyčného výrobku dováženého z ČLR, Saúdské Arábie a Jižní Koreje. Ceny výrobního odvětví Společenství začaly klesat zejména po roce 2001, v téže době, kdy klesaly průměrné ceny dovozů z ČLR, Saúdské Arábie a Jižní Koreje (viz body odůvodnění 185 a 195 a tabulky 3 a 9). Bylo tudíž možno jasně prokázat stlačování cen, ke kterému došlo v důsledku dumpingových dovozů.

| (228) | Ziskovost výrobního odvětví Společenství se výrazně zhoršila od začátku uvažovaného období a v roce 2002 i během období šetření byla negativní. Ztráty, které výrobní odvětví Společenství utrpělo od roku 2002, se časově shodovaly s nárůstem dovozů polyesterových střižových vláken z dotčených zemí za obzvláště nízké ceny. Rovněž je třeba připomenout, že jeden z výrobců výrobního odvětví Společenství prokázal, že jeho ziskovost čistého obratu tzv. základních nebo běžných výrobků, tj. tam, kde je výrobní odvětví Společenství nejvíce vystaveno konkurenci dotčených zemí, se zhoršila větší měrou než ziskovost zahrnující všechny druhy výrobků z polyesterových střižových vláken, které tento výrobce vyráběl. |
| --- | --- |

(228)

Ziskovost výrobního odvětví Společenství se výrazně zhoršila od začátku uvažovaného období a v roce 2002 i během období šetření byla negativní. Ztráty, které výrobní odvětví Společenství utrpělo od roku 2002, se časově shodovaly s nárůstem dovozů polyesterových střižových vláken z dotčených zemí za obzvláště nízké ceny. Rovněž je třeba připomenout, že jeden z výrobců výrobního odvětví Společenství prokázal, že jeho ziskovost čistého obratu tzv. základních nebo běžných výrobků, tj. tam, kde je výrobní odvětví Společenství nejvíce vystaveno konkurenci dotčených zemí, se zhoršila větší měrou než ziskovost zahrnující všechny druhy výrobků z polyesterových střižových vláken, které tento výrobce vyráběl.

| (229) | Postupné narůstání objemů dumpingových dovozů z dotčených zemí se časově rovněž shodovalo s negativním vývojem jiných ukazatelů, což prokazuje existenci situace, která výrobní odvětví Společenství poškozovala, např. nepříznivý vývoj zaměstnanosti, výrobní kapacity a využití kapacit. |
| --- | --- |

(229)

Postupné narůstání objemů dumpingových dovozů z dotčených zemí se časově rovněž shodovalo s negativním vývojem jiných ukazatelů, což prokazuje existenci situace, která výrobní odvětví Společenství poškozovala, např. nepříznivý vývoj zaměstnanosti, výrobní kapacity a využití kapacit.

| (230) | Na základě výše uvedených úvah se dospělo k závěru, že dumpingové dovozy z dotčených zemí měly rozhodující úlohu při zhoršování situace výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(230)

Na základě výše uvedených úvah se dospělo k závěru, že dumpingové dovozy z dotčených zemí měly rozhodující úlohu při zhoršování situace výrobního odvětví Společenství.

3.   ÚČINKY OSTATNÍCH FAKTORŮ

3.1.   Rozvoj spotřeby

| (231) | Jak bylo popsáno v bodě odůvodnění 169, setrvala spotřeba Společenství od roku 2000 až do období šetření na stabilní úrovni. Nemůže být tedy zdrojem vzniklé újmy. |
| --- | --- |

(231)

Jak bylo popsáno v bodě odůvodnění 169, setrvala spotřeba Společenství od roku 2000 až do období šetření na stabilní úrovni. Nemůže být tedy zdrojem vzniklé újmy.

3.2.   Nedostatek investic do výrobního odvětví Společenství

| (232) | Ze strany navazujícího výrobního odvětví bylo opakovaně argumentováno tím, že výrobní odvětví Společenství neinvestovalo do modernizace výrobního procesu, a proto je samo (alespoň částečně) vinno tím, že vznikla situace, která jej poškozovala. Jak bylo uvedeno v bodě odůvodnění 193, vskutku je možno konstatovat, že úroveň investování a povaha uskutečněných investic (hlavně na náhradu zařízení a údržbu) je na toto odvětví s intenzivním využíváním kapitálu nízká. |
| --- | --- |

(232)

Ze strany navazujícího výrobního odvětví bylo opakovaně argumentováno tím, že výrobní odvětví Společenství neinvestovalo do modernizace výrobního procesu, a proto je samo (alespoň částečně) vinno tím, že vznikla situace, která jej poškozovala. Jak bylo uvedeno v bodě odůvodnění 193, vskutku je možno konstatovat, že úroveň investování a povaha uskutečněných investic (hlavně na náhradu zařízení a údržbu) je na toto odvětví s intenzivním využíváním kapitálu nízká.

| (233) | Avšak s ohledem na okolnosti popsané v 188. bodě odůvodnění a v bodech po něm následujících se výrobní odvětví Společenství nenacházelo v takovém postavení, aby mohlo uskutečnit značné nové investice. Jak je z rozboru provedeného v toto oddíle zřejmé, mimo dumpingové dovozy nebyly zjištěny žádné další okolnosti, které by měly na výrobní odvětví Společenství významný záporný dopad. Za těchto okolností by nedostačující výše investic neměly být pojímány jako příčina újmy, nýbrž spíše jako další účinek dumpingových dovozů. |
| --- | --- |

(233)

Avšak s ohledem na okolnosti popsané v 188. bodě odůvodnění a v bodech po něm následujících se výrobní odvětví Společenství nenacházelo v takovém postavení, aby mohlo uskutečnit značné nové investice. Jak je z rozboru provedeného v toto oddíle zřejmé, mimo dumpingové dovozy nebyly zjištěny žádné další okolnosti, které by měly na výrobní odvětví Společenství významný záporný dopad. Za těchto okolností by nedostačující výše investic neměly být pojímány jako příčina újmy, nýbrž spíše jako další účinek dumpingových dovozů.

3.3.   Dovozy z jiných třetích zemí

| (234) | Během období šetření byla polyesterová střižová vlákna rovněž dovážena z USA, Turecka, Japonska, České republiky, Polska, Nigérie a Jihoafrické republiky. V rozboru, kterým se sledovalo, zda mohlo dojít k poškození výrobního odvětví Společenství dovozy z jiných zemí, byly zahrnuty též dovozy z Tchaj-wanu. Jak bylo uvedeno v 135. bodě odůvodnění, probíhal dovoz z Tchaj-wanu během období šetření při zanedbatelných úrovních dumpingu. |
| --- | --- |

(234)

Během období šetření byla polyesterová střižová vlákna rovněž dovážena z USA, Turecka, Japonska, České republiky, Polska, Nigérie a Jihoafrické republiky. V rozboru, kterým se sledovalo, zda mohlo dojít k poškození výrobního odvětví Společenství dovozy z jiných zemí, byly zahrnuty též dovozy z Tchaj-wanu. Jak bylo uvedeno v 135. bodě odůvodnění, probíhal dovoz z Tchaj-wanu během období šetření při zanedbatelných úrovních dumpingu.

| (235) | Objemy dovozů z jiných třetích zemí poněkud vzrostly, a sice ze 133 798 tun v roce 2000 na 137 123 tun v období šetření. Tento malý nárůst se společně se stabilní spotřebou polyesterových střižových vláken projevil stagnací podílu dovozů z jiných třetích zemí, než jsou dotčené země, na trhu (19 % v roce 2000 a v období šetření). |
| --- | --- |

(235)

Objemy dovozů z jiných třetích zemí poněkud vzrostly, a sice ze 133 798 tun v roce 2000 na 137 123 tun v období šetření. Tento malý nárůst se společně se stabilní spotřebou polyesterových střižových vláken projevil stagnací podílu dovozů z jiných třetích zemí, než jsou dotčené země, na trhu (19 % v roce 2000 a v období šetření).

| (236) | Navíc pak podle údajů Eurostatu i podle údajů ověřených na místě pro období šetření platilo, že vážené průměrné ceny dotyčného výrobku pocházejícího ze zbývajících hlavních vyvážejících zemí (1,25 EUR/kg.) byly na úrovni velice podobné úrovni váženého průměru cen výrobního odvětví Společenství. Závěr proto je, že tyto dovozy nemohly výrobnímu odvětví Společenství způsobit žádnou újmu. |
| --- | --- |

(236)

Navíc pak podle údajů Eurostatu i podle údajů ověřených na místě pro období šetření platilo, že vážené průměrné ceny dotyčného výrobku pocházejícího ze zbývajících hlavních vyvážejících zemí (1,25 EUR/kg.) byly na úrovni velice podobné úrovni váženého průměru cen výrobního odvětví Společenství. Závěr proto je, že tyto dovozy nemohly výrobnímu odvětví Společenství způsobit žádnou újmu.

| (237) | Někteří vyvážející výrobci prohlašovali, že turecké vývozy do Společenství probíhají za dumpingové ceny, což by mohlo přispět k vyvolání situace, která výrobní odvětví Společenství poškozuje. |
| --- | --- |

(237)

Někteří vyvážející výrobci prohlašovali, že turecké vývozy do Společenství probíhají za dumpingové ceny, což by mohlo přispět k vyvolání situace, která výrobní odvětví Společenství poškozuje.

| (238) | Naprostá většina dovozů polyesterových střižových vláken z Turecka do Společenství se distribuuje prostřednictvím jedné z žádajících společností. Jedná se o společnost spřízněnou s tureckým vyvážejícím výrobcem. Byl však získán průkazní materiál, který dosvědčuje, že nákupy polyesterových střižových vláken touto žádající společností od její spřízněné turecké společnosti probíhaly s patřičným odstupem a jejich cílem bylo doplnit sortiment výrobků daného výrobce ve Společenství v obdobích intenzivní tržní poptávky. Navíc tyto dovozy nebyly způsobeny žádnými investičními projekty, od kterých se upustilo nebo které byly zpožděny a které mohly vyvolat snížení výrobní kapacity spřízněné společnosti ve Společenství. Dále bylo ověřeno, že další prodej polyesterových střižových vláken tureckého původu spřízněným dovozcem ve Společenství se uskutečňoval na stejné cenové úrovni jako u výrobků vyráběných a prodávaných danou spřízněnou společností a že nedocházelo ke snižování průměrných cen jiných společností výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(238)

Naprostá většina dovozů polyesterových střižových vláken z Turecka do Společenství se distribuuje prostřednictvím jedné z žádajících společností. Jedná se o společnost spřízněnou s tureckým vyvážejícím výrobcem. Byl však získán průkazní materiál, který dosvědčuje, že nákupy polyesterových střižových vláken touto žádající společností od její spřízněné turecké společnosti probíhaly s patřičným odstupem a jejich cílem bylo doplnit sortiment výrobků daného výrobce ve Společenství v obdobích intenzivní tržní poptávky. Navíc tyto dovozy nebyly způsobeny žádnými investičními projekty, od kterých se upustilo nebo které byly zpožděny a které mohly vyvolat snížení výrobní kapacity spřízněné společnosti ve Společenství. Dále bylo ověřeno, že další prodej polyesterových střižových vláken tureckého původu spřízněným dovozcem ve Společenství se uskutečňoval na stejné cenové úrovni jako u výrobků vyráběných a prodávaných danou spřízněnou společností a že nedocházelo ke snižování průměrných cen jiných společností výrobního odvětví Společenství.

3.4.   Výrobci ve Společenství, kteří nepatřili mezi žadatele

| (239) | Na výrobce ve Společenství, kteří nepatřili mezi žadatele, připadal v období šetření 31,5 % podíl dotyčného výrobku na trhu. V uvažovaném období pro ně objem prodeje poklesl o 7 % a podíl na trhu se snížil o 2 procentní body. |
| --- | --- |

(239)

Na výrobce ve Společenství, kteří nepatřili mezi žadatele, připadal v období šetření 31,5 % podíl dotyčného výrobku na trhu. V uvažovaném období pro ně objem prodeje poklesl o 7 % a podíl na trhu se snížil o 2 procentní body.

| (240) | Kromě toho se podle dostupných informací zdá, že průměrné ceny nežádajících výrobců byly na stejné úrovni jako průměrné ceny žádajících výrobců. To naznačuje, že tyto společnosti jsou v podobné situaci jako výrobní odvětví Společenství, tj. že utrpěly újmu způsobenou dumpingovými dovozy. Proto nelze dospět k závěru, že by jiní výrobci ve Společenství způsobili výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu. |
| --- | --- |

(240)

Kromě toho se podle dostupných informací zdá, že průměrné ceny nežádajících výrobců byly na stejné úrovni jako průměrné ceny žádajících výrobců. To naznačuje, že tyto společnosti jsou v podobné situaci jako výrobní odvětví Společenství, tj. že utrpěly újmu způsobenou dumpingovými dovozy. Proto nelze dospět k závěru, že by jiní výrobci ve Společenství způsobili výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu.

3.5.   Kolísání cen surovin

| (241) | Náklady na suroviny jsou podstatnou součástí celkových nákladů na výrobu polyesterových střižových vláken (asi 60 % celkových výrobních nákladů). V důsledku toho jsou ceny polyesterových střižových vláken velice závislé na nákladech na suroviny. |
| --- | --- |

(241)

Náklady na suroviny jsou podstatnou součástí celkových nákladů na výrobu polyesterových střižových vláken (asi 60 % celkových výrobních nákladů). V důsledku toho jsou ceny polyesterových střižových vláken velice závislé na nákladech na suroviny.

| (242) | K výrobě polyesterových střižových vláken z dosud nepoužité suroviny se využívá ropných derivátů (hlavně monoethylenglykolu (MEG) a přečištěné kyseliny tereftalové (PTA)). V menší, avšak vzrůstající míře vyrábí výrobní odvětví Společenství tzv. regenerovaná polyesterová střižová vlákna z recyklovaných materiálů (z polyethylentereftalátových (PET) láhví a jiného odpadu). Polyesterová střižová vlákna je možno vyrábět i kombinací obou těchto druhů surovin, tj. ropných derivátů a recyklovaného PET odpadu. |
| --- | --- |

(242)

K výrobě polyesterových střižových vláken z dosud nepoužité suroviny se využívá ropných derivátů (hlavně monoethylenglykolu (MEG) a přečištěné kyseliny tereftalové (PTA)). V menší, avšak vzrůstající míře vyrábí výrobní odvětví Společenství tzv. regenerovaná polyesterová střižová vlákna z recyklovaných materiálů (z polyethylentereftalátových (PET) láhví a jiného odpadu). Polyesterová střižová vlákna je možno vyrábět i kombinací obou těchto druhů surovin, tj. ropných derivátů a recyklovaného PET odpadu.

| (243) | Ceny MEG a PTA závisejí na výkyvech cen ropy, jelikož se jedná o ropné deriváty. Jak bylo zjištěno při ověřovacích návštěvách, bývá vývoj cen recyklovaných materiálů obvykle propojen s kolísáním cen MEG a PTA. |
| --- | --- |

(243)

Ceny MEG a PTA závisejí na výkyvech cen ropy, jelikož se jedná o ropné deriváty. Jak bylo zjištěno při ověřovacích návštěvách, bývá vývoj cen recyklovaných materiálů obvykle propojen s kolísáním cen MEG a PTA.

| (244) | Na základě výše uvedeného někteří vyvážející výrobci tvrdili, že k újmě údajně způsobené výrobnímu odvětví Společenství došlo účinkem výkyvů nákladů na suroviny, zejména v důsledku celosvětového zdražování ropy. |
| --- | --- |

(244)

Na základě výše uvedeného někteří vyvážející výrobci tvrdili, že k újmě údajně způsobené výrobnímu odvětví Společenství došlo účinkem výkyvů nákladů na suroviny, zejména v důsledku celosvětového zdražování ropy.

| (245) | V tomto ohledu bylo na základě informací poskytnutých výrobci surovin zjištěno, že od roku 2002 do konce období šetření ceny MEG vzrostly o 14 % a ceny PTA o 13 %. Tento nárůst cen surovin se však neodrazil v nárůstu průměrné ceny polyesterových střižových vláken prodávaných výrobním odvětvím Společenství (viz bod odůvodnění 195), přestože toto vlákno je výrobkem, jehož cena citlivě reaguje na okolnosti výroby. Právě naopak, ceny výrobců v EU v témže období poněkud poklesly. Ačkoli by se dalo očekávat, že výrobci dotyčného výrobku ve třetích zemích se budou střetávat s podobnými nárůsty cen hlavních surovin založených na ropných derivátech, jako jsou MEG a PTA, zjistilo se, že dovozní ceny polyesterových střižových vláken z dotčených zemí v témže období významně poklesly. Zjistilo se, že kvůli konkurenci dumpingových dovozů výrobci ve Společenství nedokázali přenést jakékoli zvýšené náklady na suroviny na své odběratele. |
| --- | --- |

(245)

V tomto ohledu bylo na základě informací poskytnutých výrobci surovin zjištěno, že od roku 2002 do konce období šetření ceny MEG vzrostly o 14 % a ceny PTA o 13 %. Tento nárůst cen surovin se však neodrazil v nárůstu průměrné ceny polyesterových střižových vláken prodávaných výrobním odvětvím Společenství (viz bod odůvodnění 195), přestože toto vlákno je výrobkem, jehož cena citlivě reaguje na okolnosti výroby. Právě naopak, ceny výrobců v EU v témže období poněkud poklesly. Ačkoli by se dalo očekávat, že výrobci dotyčného výrobku ve třetích zemích se budou střetávat s podobnými nárůsty cen hlavních surovin založených na ropných derivátech, jako jsou MEG a PTA, zjistilo se, že dovozní ceny polyesterových střižových vláken z dotčených zemí v témže období významně poklesly. Zjistilo se, že kvůli konkurenci dumpingových dovozů výrobci ve Společenství nedokázali přenést jakékoli zvýšené náklady na suroviny na své odběratele.

| (246) | Kromě toho by se jakýkoli případný dopad cenových výkyvů surovin na ceny polyesterových střižových vláken zřejmě promítnul jak ve výrobním odvětví Společenství, tak u vývozců se sídly v dotčených zemích, neboť ropa je komodita, jejíž ceny jsou stejné na celém světě. Proto bylo výše uvedené tvrzení odmítnuto. |
| --- | --- |

(246)

Kromě toho by se jakýkoli případný dopad cenových výkyvů surovin na ceny polyesterových střižových vláken zřejmě promítnul jak ve výrobním odvětví Společenství, tak u vývozců se sídly v dotčených zemích, neboť ropa je komodita, jejíž ceny jsou stejné na celém světě. Proto bylo výše uvedené tvrzení odmítnuto.

3.6.   Měnové výkyvy

| (247) | Byly sledovány měnové výkyvy eura a USD. Naprostá většina dovozních transakcí z dotčených zemí do Evropského společenství probíhá v USD. Euro vůči dolaru posilovalo od poloviny roku 2002 a významně pak během období šetření, což v uvedeném období vývozy do eurozóny zvýhodňovalo. S ohledem na tuto skutečnost někteří účastníci řízení tvrdili, že v podnikání, jehož „hnací silou“ je dolar, musí oslabování této měny oproti euru „nevyhnutelně“ zvýhodňovat dovozy polyesterových střižových vláken do Evropského společenství. |
| --- | --- |

(247)

Byly sledovány měnové výkyvy eura a USD. Naprostá většina dovozních transakcí z dotčených zemí do Evropského společenství probíhá v USD. Euro vůči dolaru posilovalo od poloviny roku 2002 a významně pak během období šetření, což v uvedeném období vývozy do eurozóny zvýhodňovalo. S ohledem na tuto skutečnost někteří účastníci řízení tvrdili, že v podnikání, jehož „hnací silou“ je dolar, musí oslabování této měny oproti euru „nevyhnutelně“ zvýhodňovat dovozy polyesterových střižových vláken do Evropského společenství.

| (248) | V konkrétním případě polyesterových střižových vláken těžily z posílení eura rovněž dovozy z jiných zemí než z těch, u kterých byl shledán dumping. Avšak jejich objem v uvažovaném období stagnoval (dokonce od roku 2002 do období šetření slabě poklesl), kdežto dovozy z dumpingových zemí se v tomtéž období zvýšily o 12 %. I když zjevně nelze vyloučit, že posilování eura vůči dolaru mohlo dovozům polyesterových střižových vláken z dotčených zemí napomáhat, skutečnost, že kolísání měn neovlivnilo dovozy z jiných zemí, naznačuje, že nemůže být považováno za příčinu rychlého růstu dumpingových dovozů z dotčených zemí. |
| --- | --- |

(248)

V konkrétním případě polyesterových střižových vláken těžily z posílení eura rovněž dovozy z jiných zemí než z těch, u kterých byl shledán dumping. Avšak jejich objem v uvažovaném období stagnoval (dokonce od roku 2002 do období šetření slabě poklesl), kdežto dovozy z dumpingových zemí se v tomtéž období zvýšily o 12 %. I když zjevně nelze vyloučit, že posilování eura vůči dolaru mohlo dovozům polyesterových střižových vláken z dotčených zemí napomáhat, skutečnost, že kolísání měn neovlivnilo dovozy z jiných zemí, naznačuje, že nemůže být považováno za příčinu rychlého růstu dumpingových dovozů z dotčených zemí.

| (249) | Kromě toho by jakékoli tvrzení, že posilování eura vůči americkému dolaru bylo příčinou újmy výrobního odvětví Společenství, mohlo platit pouze pro období, kdy k uvedenému posilování došlo, tj. od poloviny roku 2002 do konce období šetření a zejména v průběhu období šetření, kdy se rozdíly těchto dvou měn více zvýraznily. |
| --- | --- |

(249)

Kromě toho by jakékoli tvrzení, že posilování eura vůči americkému dolaru bylo příčinou újmy výrobního odvětví Společenství, mohlo platit pouze pro období, kdy k uvedenému posilování došlo, tj. od poloviny roku 2002 do konce období šetření a zejména v průběhu období šetření, kdy se rozdíly těchto dvou měn více zvýraznily.

| (250) | Závěr proto je, že i když posilování eura vůči dolaru mohlo vývozy polyesterových střižových vláken do Evropského společenství zvýhodňovat, nevysvětluje významný nárůst objemu dovozů z dotčených zemí, ke kterému došlo ve srovnání s ostatními světovými dovozci. |
| --- | --- |

(250)

Závěr proto je, že i když posilování eura vůči dolaru mohlo vývozy polyesterových střižových vláken do Evropského společenství zvýhodňovat, nevysvětluje významný nárůst objemu dovozů z dotčených zemí, ke kterému došlo ve srovnání s ostatními světovými dovozci.

4.   ZÁVĚRY OHLEDNĚ PŘÍČINNÝCH SOUVISLOSTÍ

| (251) | Časová shoda nárůstu dumpingových dovozů z dotčených zemí, zvýšení jejich podílu na trhu a zjištěného cenového podbízení na jedné straně a zhoršování situace výrobního odvětví Společenství na straně druhé vede k závěru, že dumpingové dovozy jsou příčinou podstatné újmy, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo. Zejména byl zjištěn chronologicky souběžný vývoj poklesu průměrných cen dovozů a stlačování průměrných cen výrobního odvětví Společenství. To vedlo ke snížení ziskovosti, která za rok 2002 a za období šetření, tj. za dobu, kdy dovozy z dotčených zemí nejvíce narůstaly a ceny nejvíce klesaly, byla negativní. |
| --- | --- |

(251)

Časová shoda nárůstu dumpingových dovozů z dotčených zemí, zvýšení jejich podílu na trhu a zjištěného cenového podbízení na jedné straně a zhoršování situace výrobního odvětví Společenství na straně druhé vede k závěru, že dumpingové dovozy jsou příčinou podstatné újmy, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo. Zejména byl zjištěn chronologicky souběžný vývoj poklesu průměrných cen dovozů a stlačování průměrných cen výrobního odvětví Společenství. To vedlo ke snížení ziskovosti, která za rok 2002 a za období šetření, tj. za dobu, kdy dovozy z dotčených zemí nejvíce narůstaly a ceny nejvíce klesaly, byla negativní.

| (252) | Po provedení analýzy některých faktorů, k nimž patří např. vývoj spotřeby, dovozy z jiných než dotčených zemí, chování nežádajících výrobců na trhu a nízká výše investic ze strany výrobního odvětví Společenství, se došlo k závěru, že tyto faktory nemohly výrobnímu odvětví Společenství způsobit podstatnou újmu. Na druhé straně, i když nelze vyloučit, že jiné faktory, např. kolísání cen surovin a kolísání měn, mohly přispět k vytvoření poškozující situace pro výrobní odvětví Společenství, není účinek těchto faktorů takový, aby mohl změnit závěr, že mezi dumpingovými dovozy z dotčených zemí a podstatnou újmou, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo, existuje skutečná a podstatná příčinná souvislost. |
| --- | --- |

(252)

Po provedení analýzy některých faktorů, k nimž patří např. vývoj spotřeby, dovozy z jiných než dotčených zemí, chování nežádajících výrobců na trhu a nízká výše investic ze strany výrobního odvětví Společenství, se došlo k závěru, že tyto faktory nemohly výrobnímu odvětví Společenství způsobit podstatnou újmu. Na druhé straně, i když nelze vyloučit, že jiné faktory, např. kolísání cen surovin a kolísání měn, mohly přispět k vytvoření poškozující situace pro výrobní odvětví Společenství, není účinek těchto faktorů takový, aby mohl změnit závěr, že mezi dumpingovými dovozy z dotčených zemí a podstatnou újmou, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo, existuje skutečná a podstatná příčinná souvislost.

G.   ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ

1.   PŘEDBĚŽNÁ POZNÁMKA

| (253) | V souladu s článkem 21 základního nařízení se zvažovalo, zda by uložení antidumpingových opatření odporovalo zájmům Společenství jako celku. Určení zájmu Společenství vycházelo ze zkoumání všech různých existujících zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Společenství, dovozců a uživatelů dotyčného výrobku a společností s ním obchodujících. |
| --- | --- |

(253)

V souladu s článkem 21 základního nařízení se zvažovalo, zda by uložení antidumpingových opatření odporovalo zájmům Společenství jako celku. Určení zájmu Společenství vycházelo ze zkoumání všech různých existujících zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Společenství, dovozců a uživatelů dotyčného výrobku a společností s ním obchodujících.

| (254) | Pro posouzení pravděpodobného dopadu uložení nebo neuložení opatření byly vyžádány informace od všech účastníků řízení, o nichž buď bylo známo, že se jich tato záležitost týká, nebo kteří se sami přihlásili. Na tomto základě Komise rozeslala dotazníky výrobnímu odvětví Společenství, 10 dalším výrobcům ve Společenství, 23 uživatelům a 3 dodavatelům surovin. Na dotazník odpovědělo 6 žádajících výrobců z výrobního odvětví Společenství, 2 výrobci, kteří nepatřili mezi žadatele, 5 spřízněných dovozců, 15 uživatelů a 2 dodavatelé surovin (8). |
| --- | --- |

(254)

Pro posouzení pravděpodobného dopadu uložení nebo neuložení opatření byly vyžádány informace od všech účastníků řízení, o nichž buď bylo známo, že se jich tato záležitost týká, nebo kteří se sami přihlásili. Na tomto základě Komise rozeslala dotazníky výrobnímu odvětví Společenství, 10 dalším výrobcům ve Společenství, 23 uživatelům a 3 dodavatelům surovin. Na dotazník odpovědělo 6 žádajících výrobců z výrobního odvětví Společenství, 2 výrobci, kteří nepatřili mezi žadatele, 5 spřízněných dovozců, 15 uživatelů a 2 dodavatelé surovin (8).

| (255) | Na začátku řízení bylo známo, že existuje 31 nespřízněných dovozců. S ohledem na takto vysoký počet nespřízněných dovozců a v souladu s článkem 17 základního nařízení se Komise rozhodla provést šetření na základě vzorku nespřízněných dovozců. Tento vzorek byl vybrán na základě největšího reprezentativního objemu dotčených dovozů, jaký bylo možno v dané lhůtě rozumně prošetřit. |
| --- | --- |

(255)

Na začátku řízení bylo známo, že existuje 31 nespřízněných dovozců. S ohledem na takto vysoký počet nespřízněných dovozců a v souladu s článkem 17 základního nařízení se Komise rozhodla provést šetření na základě vzorku nespřízněných dovozců. Tento vzorek byl vybrán na základě největšího reprezentativního objemu dotčených dovozů, jaký bylo možno v dané lhůtě rozumně prošetřit.

| (256) | Za tímto účelem bylo původně do vzorku vybráno pět společností, a to na základě objemů jejich dovozů z dotčených zemí. U jedné z těchto pěti vybraných společností bylo později konstatováno, že nespolupracuje, jelikož nevyplnila dotazník, který jí byl zaslán, a tato společnost byla poté ze vzorku vyřazena. Zbývající čtyři společnosti vybrané do vzorku pokrývaly 14,6 % celkového objemu dotčených dovozů. Konečný vzorek sestával z těchto společností:






  — | S.I.M.P., SpA, Itálie |
| --- | --- | --- |

(256)

Za tímto účelem bylo původně do vzorku vybráno pět společností, a to na základě objemů jejich dovozů z dotčených zemí. U jedné z těchto pěti vybraných společností bylo později konstatováno, že nespolupracuje, jelikož nevyplnila dotazník, který jí byl zaslán, a tato společnost byla poté ze vzorku vyřazena. Zbývající čtyři společnosti vybrané do vzorku pokrývaly 14,6 % celkového objemu dotčených dovozů. Konečný vzorek sestával z těchto společností:

—

S.I.M.P., SpA, Itálie

| — | Highams Group Ltd., Spojené království |
| --- | --- |

—

Highams Group Ltd., Spojené království

| — | Tob Herman Industries, N.V., Belgie |
| --- | --- |

—

Tob Herman Industries, N.V., Belgie

| — | Marubeni Europe plc, Hamburg Branch, Německo |
| --- | --- |

—

Marubeni Europe plc, Hamburg Branch, Německo

| (257) | Na tomto základě bylo prošetřováno, zda přes závěry ohledně dumpingu, situace výrobního odvětví Společenství a příčinných souvislostí neexistovaly přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že uložení opatření by v tomto konkrétním případě nebylo v zájmu Společenství. |
| --- | --- |

(257)

Na tomto základě bylo prošetřováno, zda přes závěry ohledně dumpingu, situace výrobního odvětví Společenství a příčinných souvislostí neexistovaly přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že uložení opatření by v tomto konkrétním případě nebylo v zájmu Společenství.

2.   VÝROBNÍ ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ

| (258) | Výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu, jak je uvedeno v bodě odůvodnění 188 a v bodech odůvodnění po něm následujících. |
| --- | --- |

(258)

Výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu, jak je uvedeno v bodě odůvodnění 188 a v bodech odůvodnění po něm následujících.

| (259) | Uložení antidumpingových opatření by výrobnímu odvětví Společenství umožnilo dosáhnout takových úrovní ziskovosti, jichž by bývalo mohlo dosáhnout, kdyby nebylo dumpingových dovozů, a využít výhod vývoje, který nastal na trhu Společenství. To by zaručovalo životaschopnost výrobního odvětví polyesterových střižových vláken ve Společenství. |
| --- | --- |

(259)

Uložení antidumpingových opatření by výrobnímu odvětví Společenství umožnilo dosáhnout takových úrovní ziskovosti, jichž by bývalo mohlo dosáhnout, kdyby nebylo dumpingových dovozů, a využít výhod vývoje, který nastal na trhu Společenství. To by zaručovalo životaschopnost výrobního odvětví polyesterových střižových vláken ve Společenství.

| (260) | Ve skutečnosti je třeba zdůraznit, že i když se výrobnímu odvětví Společenství podařilo vybudovat významné specializované trhy v oblasti polyesterových střižových vláken s vyšší přidanou hodnotou nebo speciálních polyesterových střižových vláken, hlavní oblastí podnikání pro výrobní odvětví Společenství zůstávají běžná vlákna, a to jak pro tkaniny, tak pro netkané textilie, což jsou oblasti, kde je přítomnost dovozů z dotčených zemí stále citelnější a výrobní odvětví Společenství je nejvíce vystaveno nekalé hospodářské soutěži. |
| --- | --- |

(260)

Ve skutečnosti je třeba zdůraznit, že i když se výrobnímu odvětví Společenství podařilo vybudovat významné specializované trhy v oblasti polyesterových střižových vláken s vyšší přidanou hodnotou nebo speciálních polyesterových střižových vláken, hlavní oblastí podnikání pro výrobní odvětví Společenství zůstávají běžná vlákna, a to jak pro tkaniny, tak pro netkané textilie, což jsou oblasti, kde je přítomnost dovozů z dotčených zemí stále citelnější a výrobní odvětví Společenství je nejvíce vystaveno nekalé hospodářské soutěži.

| (261) | Speciální vlákna umožňují dosahovat vysokých ziskových rozpětí, ale prodávají se pouze v omezených množstvích. Aby výrobní odvětví Společenství v maximální míře využilo kapacity a pokrylo fixní výrobní náklady, potřebuje uskutečňovat prodej běžných nebo základních vláken ve velkých objemech. Z tohoto důvodu uložení cla zaručí životaschopnost výroby běžných nebo základních polyesterových střižových vláken, jakož i pokračování výroby polyesterových střižových vláken s vyšší přidanou hodnotou, která je silně závislá na životaschopnosti základních druhů těchto vláken. Je třeba poznamenat, že hlavním dodavatelem speciálních vláken na světové úrovni je samo výrobní odvětví Společenství a že zdrojem takto vysoké přidané hodnoty nemohou být dotčené země, které jsou předmětem tohoto řízení. Proto se má za to, že uložení opatření by bylo v zájmu výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(261)

Speciální vlákna umožňují dosahovat vysokých ziskových rozpětí, ale prodávají se pouze v omezených množstvích. Aby výrobní odvětví Společenství v maximální míře využilo kapacity a pokrylo fixní výrobní náklady, potřebuje uskutečňovat prodej běžných nebo základních vláken ve velkých objemech. Z tohoto důvodu uložení cla zaručí životaschopnost výroby běžných nebo základních polyesterových střižových vláken, jakož i pokračování výroby polyesterových střižových vláken s vyšší přidanou hodnotou, která je silně závislá na životaschopnosti základních druhů těchto vláken. Je třeba poznamenat, že hlavním dodavatelem speciálních vláken na světové úrovni je samo výrobní odvětví Společenství a že zdrojem takto vysoké přidané hodnoty nemohou být dotčené země, které jsou předmětem tohoto řízení. Proto se má za to, že uložení opatření by bylo v zájmu výrobního odvětví Společenství.

3.   DOPAD NA UŽIVATELE A DOVOZCE

| (262) | Jak bylo uvedeno v bodech odůvodnění 240 a 242, obdržela Komise 15 dotazníků od uživatelů, 4 kompletně vyplněné dotazníky od nespřízněných dovozců vybraných do vzorku a 5 od spřízněných dovozců. Kromě toho 3 sdružení uživatelů předložila Komisi informace a tvrzení, kde požadovala ukončení současného řízení bez uložení opatření. |
| --- | --- |

(262)

Jak bylo uvedeno v bodech odůvodnění 240 a 242, obdržela Komise 15 dotazníků od uživatelů, 4 kompletně vyplněné dotazníky od nespřízněných dovozců vybraných do vzorku a 5 od spřízněných dovozců. Kromě toho 3 sdružení uživatelů předložila Komisi informace a tvrzení, kde požadovala ukončení současného řízení bez uložení opatření.

| (263) | Uživatelé dotyčného výrobku patří do odvětví textilního průmyslu. Trh s polyesterovými střižovými vlákny se dělí na spotřebu pro spřádání (tj. výrobu vláken na textilie, ve kterých se používají samostatně nebo ve směsích s jinými vlákny, např. bavlněnými nebo vlněnými), spotřebu netkaných textilií (tj. výrobu roun a pavučin, které nebyly přeměněny na přízi a jsou k sobě vázány třením a/nebo silami koheze a/nebo adheze, s výjimkou papíru), a spotřebu na výplně (tj. vycpávky nebo čalounění některých druhů textilního zboží, např. polštářů nebo sedadel automobilů). Většina spolupracujících uživatelů v tomto řízení jsou výrobci netkaných výrobků. Tito uživatelé jsou členy jednoho ze tří uživatelských sdružení, která při tomto řízení spolupracovala, a zastupují odvětví netkaných textilií na evropské úrovni (9). Podle informací o nákupech uváděných v odpovědích těchto spolupracujících společností na dotazníky představují tyto společnosti v období šetření přibližně 5 % celkové spotřeby polyesterových střižových vláken ve Společenství a přibližně 13 % celkového objemu dovozů z dotčených zemí. Uživatelé a dovozci uváděli řadu argumentů svědčících proti uložení cel. |
| --- | --- |

(263)

Uživatelé dotyčného výrobku patří do odvětví textilního průmyslu. Trh s polyesterovými střižovými vlákny se dělí na spotřebu pro spřádání (tj. výrobu vláken na textilie, ve kterých se používají samostatně nebo ve směsích s jinými vlákny, např. bavlněnými nebo vlněnými), spotřebu netkaných textilií (tj. výrobu roun a pavučin, které nebyly přeměněny na přízi a jsou k sobě vázány třením a/nebo silami koheze a/nebo adheze, s výjimkou papíru), a spotřebu na výplně (tj. vycpávky nebo čalounění některých druhů textilního zboží, např. polštářů nebo sedadel automobilů). Většina spolupracujících uživatelů v tomto řízení jsou výrobci netkaných výrobků. Tito uživatelé jsou členy jednoho ze tří uživatelských sdružení, která při tomto řízení spolupracovala, a zastupují odvětví netkaných textilií na evropské úrovni (9). Podle informací o nákupech uváděných v odpovědích těchto spolupracujících společností na dotazníky představují tyto společnosti v období šetření přibližně 5 % celkové spotřeby polyesterových střižových vláken ve Společenství a přibližně 13 % celkového objemu dovozů z dotčených zemí. Uživatelé a dovozci uváděli řadu argumentů svědčících proti uložení cel.

| (264) | Za prvé navazující výrobní odvětví tvrdilo, že trh polyesterových střižových vláken ve Společenství do značné míry závisí na externích dodavatelích dotyčného výrobku (evropští výrobci dokáží uspokojit nanejvýš přibližně 60 % poptávky po polyesterových střižových vláknech na trhu). V této souvislosti se připomíná, že počítáno podle kapacity a podílů na trhu ve Společenství jsou dvě z šetřených zemí, tj. Tchaj-wan a Korea, celosvětově těmi nejvýznamnějšími dodavateli polyesterových střižových vláken. Proto úroveň antidumpingových cel nezbytně ovlivňuje zásadní aspekty zájmu Společenství. |
| --- | --- |

(264)

Za prvé navazující výrobní odvětví tvrdilo, že trh polyesterových střižových vláken ve Společenství do značné míry závisí na externích dodavatelích dotyčného výrobku (evropští výrobci dokáží uspokojit nanejvýš přibližně 60 % poptávky po polyesterových střižových vláknech na trhu). V této souvislosti se připomíná, že počítáno podle kapacity a podílů na trhu ve Společenství jsou dvě z šetřených zemí, tj. Tchaj-wan a Korea, celosvětově těmi nejvýznamnějšími dodavateli polyesterových střižových vláken. Proto úroveň antidumpingových cel nezbytně ovlivňuje zásadní aspekty zájmu Společenství.

| (265) | Uživatelé polyesterových střižových vláken rovněž tvrdili, že působí na trhu, který velice citlivě reaguje na změny cen, a že ani malý nárůst nákladů nelze přenést na konečného odběratele, protože na trhu konečných výrobků (např. polštářů, textilií atd.) již existuje silná konkurence, zejména ze zemí jihovýchodní Asie a z Číny. Tyto země již prodávají za velice nízké ceny a mnoho evropských výrobců textilu bylo donuceno alespoň zčásti přemístit své výrobní závody do třetích zemí. |
| --- | --- |

(265)

Uživatelé polyesterových střižových vláken rovněž tvrdili, že působí na trhu, který velice citlivě reaguje na změny cen, a že ani malý nárůst nákladů nelze přenést na konečného odběratele, protože na trhu konečných výrobků (např. polštářů, textilií atd.) již existuje silná konkurence, zejména ze zemí jihovýchodní Asie a z Číny. Tyto země již prodávají za velice nízké ceny a mnoho evropských výrobců textilu bylo donuceno alespoň zčásti přemístit své výrobní závody do třetích zemí.

| (266) | Kromě toho řada uživatelů polyesterových střižových vláken tvrdila, že některé druhy dotyčného výrobku (výrobky s tzv. dutým konjugovaným vláknem) se ve Společenství nevyrábějí a v blízké budoucnosti nebudou výrobci ve Společenství vyráběny, protože k tomu chybí potřebná technická zařízení. Tyto druhy polyesterových střižových vláken se proto musí dovážet (tzv. výrobky z dutého konjugovaného vlákna, vyráběné zejména v Jižní Koreji). |
| --- | --- |

(266)

Kromě toho řada uživatelů polyesterových střižových vláken tvrdila, že některé druhy dotyčného výrobku (výrobky s tzv. dutým konjugovaným vláknem) se ve Společenství nevyrábějí a v blízké budoucnosti nebudou výrobci ve Společenství vyráběny, protože k tomu chybí potřebná technická zařízení. Tyto druhy polyesterových střižových vláken se proto musí dovážet (tzv. výrobky z dutého konjugovaného vlákna, vyráběné zejména v Jižní Koreji).

| (267) | Konečně pak navazující výrobní odvětví vyžaduje na rozdíl od výrobního odvětví polyesterových střižových vláken velké nasazení pracovních sil. Někteří účastníci řízení uvedli, že počet zaměstnanců v navazujícím výrobním odvětví je mnohem vyšší než ve výrobním odvětví polyesterových střižových vláken, které je náročné na kapitál. Jako příklad lze uvést, že evropské výrobní odvětví netkaných textilií přímo zaměstnává 16 000 pracovníků, kdežto ve výrobním odvětví polyesterových střižových vláken je jich zaměstnáno 1 180. Jak uvedli výrobci netkaných textilií, z celkových výrobních nákladů na výrobky jimi vyráběné připadá v průměru 40 % na polyesterová střižová vlákna. Objevila se tvrzení, že uložení cel by mohlo vést ke ztrátě pracovních míst nebo k přesunům výrobních závodů do zámoří. |
| --- | --- |

(267)

Konečně pak navazující výrobní odvětví vyžaduje na rozdíl od výrobního odvětví polyesterových střižových vláken velké nasazení pracovních sil. Někteří účastníci řízení uvedli, že počet zaměstnanců v navazujícím výrobním odvětví je mnohem vyšší než ve výrobním odvětví polyesterových střižových vláken, které je náročné na kapitál. Jako příklad lze uvést, že evropské výrobní odvětví netkaných textilií přímo zaměstnává 16 000 pracovníků, kdežto ve výrobním odvětví polyesterových střižových vláken je jich zaměstnáno 1 180. Jak uvedli výrobci netkaných textilií, z celkových výrobních nákladů na výrobky jimi vyráběné připadá v průměru 40 % na polyesterová střižová vlákna. Objevila se tvrzení, že uložení cel by mohlo vést ke ztrátě pracovních míst nebo k přesunům výrobních závodů do zámoří.

| (268) | Pokud jde o údajnou závislost trhu Společenství na externích dodavatelích, bylo konstatováno, že zatímco cla z dovozů z ČLR a ze Saúdské Arábie byla na průměrné úrovni 27 %, připadal na tyto země v období šetření pouze 7 % podíl na trhu. Na druhé straně se navrhuje odvolat stávající opatření pro dovozy z Tchaj-wanu a snížit cla, která nyní platí pro dovozy z Jižní Koreje. Zdůrazňuje se, že v období šetření při současné úrovni opatření (viz bod odůvodnění 3) byl podíl Tchaj-wanu a Jižní Koreje na trhu 19 %. Na druhé straně, podle tvrzení jedné renomované poradenské společnosti působící na trhu vláken, významní výrobci polyesterových střižových vláken, kteří sídlí v zemích, kde antidumpingová cla uložena nejsou (hlavně v USA, Mexiku, Turecku a Jihoafrické republice), měli v období šetření přebytky kapacit ve výši přibližně 50 % celkové spotřeby Společenství. Kromě toho na dovozy z těchto zemí již připadá významný podíl na trhu Společenství, který v období šetření činil 5,3 %. |
| --- | --- |

(268)

Pokud jde o údajnou závislost trhu Společenství na externích dodavatelích, bylo konstatováno, že zatímco cla z dovozů z ČLR a ze Saúdské Arábie byla na průměrné úrovni 27 %, připadal na tyto země v období šetření pouze 7 % podíl na trhu. Na druhé straně se navrhuje odvolat stávající opatření pro dovozy z Tchaj-wanu a snížit cla, která nyní platí pro dovozy z Jižní Koreje. Zdůrazňuje se, že v období šetření při současné úrovni opatření (viz bod odůvodnění 3) byl podíl Tchaj-wanu a Jižní Koreje na trhu 19 %. Na druhé straně, podle tvrzení jedné renomované poradenské společnosti působící na trhu vláken, významní výrobci polyesterových střižových vláken, kteří sídlí v zemích, kde antidumpingová cla uložena nejsou (hlavně v USA, Mexiku, Turecku a Jihoafrické republice), měli v období šetření přebytky kapacit ve výši přibližně 50 % celkové spotřeby Společenství. Kromě toho na dovozy z těchto zemí již připadá významný podíl na trhu Společenství, který v období šetření činil 5,3 %.

| (269) | Proto i přes navrhované zavedení cel z dovozů z ČLR a Saúdské Arábie a s přihlédnutím k ukončení opatření proti Tchaj-wanu a ke snížení cel platných pro Jižní Koreu by uživatelé ve Společenství mohli stále využívat významných dodavatelů dotyčného výrobku (nebo přejít na spolupráci s nimi). Jedná se např. o dodavatele z Jižní Korey nebo o jiné významné dodavatele ze zemí, na něž se nevztahují antidumpingová cla, včetně Tchaj-wanu. |
| --- | --- |

(269)

Proto i přes navrhované zavedení cel z dovozů z ČLR a Saúdské Arábie a s přihlédnutím k ukončení opatření proti Tchaj-wanu a ke snížení cel platných pro Jižní Koreu by uživatelé ve Společenství mohli stále využívat významných dodavatelů dotyčného výrobku (nebo přejít na spolupráci s nimi). Jedná se např. o dodavatele z Jižní Korey nebo o jiné významné dodavatele ze zemí, na něž se nevztahují antidumpingová cla, včetně Tchaj-wanu.

| (270) | Pokud jde o to, že je údajně nemožné, aby uživatelé polyesterových střižových vláken převáděli jakékoli zvýšení svých nákladů vyplývající z uložení antidumpingových cel na své odběratele, pro konkrétní případ spolupracujících uživatelů (kteří jsou skoro výhradně výrobci netkaných výrobků) získávajících dotyčný výrobek z ČRL, Saúdské Arábie, Jižní Koreje a Tchaj-wanu, s ohledem na to, že i) průměrná antidumpingová celní sazba pro ČLR a Saúdskou Arábii je 34,6 %, přičemž podíl těchto zemí na trhu byl v období šetření 7,8 %; ii) průměrná celní sazba, která má být uložena na dovozy z Jižní Koreje, snižuje průměrnou celní sazbu zavedenou pro tuto zemi nařízením (ES) č. 2852/2000 o 2 procentní body a že opatření proti Tchaj-wanu mají být zrušena; iii) Jižní Korea a Tchaj-wan měly společný podíl na trhu Společenství v období šetření ve výši 19,3 %; a iv) ohledně významu polyesterových střižových vláken při vytváření výrobních nákladů konečných výrobků vyráběných spolupracujícími uživateli (netkaných výrobků) bylo zjištěno, že polyesterová střižová vlákna představují v průměru 40 % nákladů, měl by nárůst výrobních nákladů ve spolupracujícím navazujícím výrobním odvětví, vyvolaný opatřeními, která mají být zavedena, v dané oblasti činit zhruba 0,40 %. |
| --- | --- |

(270)

Pokud jde o to, že je údajně nemožné, aby uživatelé polyesterových střižových vláken převáděli jakékoli zvýšení svých nákladů vyplývající z uložení antidumpingových cel na své odběratele, pro konkrétní případ spolupracujících uživatelů (kteří jsou skoro výhradně výrobci netkaných výrobků) získávajících dotyčný výrobek z ČRL, Saúdské Arábie, Jižní Koreje a Tchaj-wanu, s ohledem na to, že i) průměrná antidumpingová celní sazba pro ČLR a Saúdskou Arábii je 34,6 %, přičemž podíl těchto zemí na trhu byl v období šetření 7,8 %; ii) průměrná celní sazba, která má být uložena na dovozy z Jižní Koreje, snižuje průměrnou celní sazbu zavedenou pro tuto zemi nařízením (ES) č. 2852/2000 o 2 procentní body a že opatření proti Tchaj-wanu mají být zrušena; iii) Jižní Korea a Tchaj-wan měly společný podíl na trhu Společenství v období šetření ve výši 19,3 %; a iv) ohledně významu polyesterových střižových vláken při vytváření výrobních nákladů konečných výrobků vyráběných spolupracujícími uživateli (netkaných výrobků) bylo zjištěno, že polyesterová střižová vlákna představují v průměru 40 % nákladů, měl by nárůst výrobních nákladů ve spolupracujícím navazujícím výrobním odvětví, vyvolaný opatřeními, která mají být zavedena, v dané oblasti činit zhruba 0,40 %.

| (271) | Pokud tito uživatelé nebudou moci takovýto nárůst svých výrobních nákladů přenést na své odběratele, jak tvrdí, nebude to mít významný dopad na jejich finanční situaci. Též se soudí, že při tomto malém dopadu na finanční situaci se navazující výrobní odvětví vyhne jakémukoli negativnímu dopadu na zaměstnanost v uvedeném odvětví. |
| --- | --- |

(271)

Pokud tito uživatelé nebudou moci takovýto nárůst svých výrobních nákladů přenést na své odběratele, jak tvrdí, nebude to mít významný dopad na jejich finanční situaci. Též se soudí, že při tomto malém dopadu na finanční situaci se navazující výrobní odvětví vyhne jakémukoli negativnímu dopadu na zaměstnanost v uvedeném odvětví.

| (272) | Rovněž bylo zjištěno, že přes existenci antidumpingových a/nebo vyrovnávacích opatření pro zhruba 50 % dovozů dotyčného výrobku ze všech třetích zemí se spotřeba na trhu v oblasti netkaných textilií za uvažované období zvýšila. Podle informací poskytnutých sdružením, které zastupuje evropské výrobce netkaných textilií, se v tomto odvětví v období let 2000 až 2002 zvýšila výroba o přibližně 17 %. |
| --- | --- |

(272)

Rovněž bylo zjištěno, že přes existenci antidumpingových a/nebo vyrovnávacích opatření pro zhruba 50 % dovozů dotyčného výrobku ze všech třetích zemí se spotřeba na trhu v oblasti netkaných textilií za uvažované období zvýšila. Podle informací poskytnutých sdružením, které zastupuje evropské výrobce netkaných textilií, se v tomto odvětví v období let 2000 až 2002 zvýšila výroba o přibližně 17 %.

| (273) | Též se zjistilo, že dutá konjugovaná polyesterová střižová vlákna se ve skutečnosti mohou vyrábět i ve výrobním odvětví Společenství, které disponuje potřebným technickým know-how i potřebným strojním zařízením. Jak již bylo uvedeno, v současné době výrobní odvětví Společenství tento výrobek nedodává vzhledem k silným cenovým tlakům dumpingových dovozů. Tak či onak se současná opatření proti Korejské republice, která je hlavním dodavatelem materiálu s dutým konjugovaným vláknem, v průměru omezují. |
| --- | --- |

(273)

Též se zjistilo, že dutá konjugovaná polyesterová střižová vlákna se ve skutečnosti mohou vyrábět i ve výrobním odvětví Společenství, které disponuje potřebným technickým know-how i potřebným strojním zařízením. Jak již bylo uvedeno, v současné době výrobní odvětví Společenství tento výrobek nedodává vzhledem k silným cenovým tlakům dumpingových dovozů. Tak či onak se současná opatření proti Korejské republice, která je hlavním dodavatelem materiálu s dutým konjugovaným vláknem, v průměru omezují.

| (274) | Na základě výše uvedeného a s ohledem na úroveň přijatých opatření a na zastavení řízení proti Tchaj-wanu se došlo k závěru, že z toho nevyplývá zhoršení – pokud vůbec – situace uživatelů a dovozců dotyčného výrobku. |
| --- | --- |

(274)

Na základě výše uvedeného a s ohledem na úroveň přijatých opatření a na zastavení řízení proti Tchaj-wanu se došlo k závěru, že z toho nevyplývá zhoršení – pokud vůbec – situace uživatelů a dovozců dotyčného výrobku.

4.   DOPAD NA DODAVATELE SUROVIN

| (275) | Na současném řízení spolupracovali dva dodavatelé surovin tím, že zodpověděli otázky uvedené v dotazníku. Jedná se o podniky petrochemického průmyslu, které dodávají PTA a MEG. Obě tyto společnosti výslovně podpořily uložení cla. Z hlediska zájmu Společenství je však třeba postavení těchto společností vidět ve správném úhlu s ohledem na skutečnost, že prodej surovin pro výrobní odvětví polyesterových střižových vláken těmito společnostmi představuje jen minimální část jejich obratu, takže uložení nebo neuložení opatření by podstatně nezměnilo jejich finanční ani obchodní situaci. |
| --- | --- |

(275)

Na současném řízení spolupracovali dva dodavatelé surovin tím, že zodpověděli otázky uvedené v dotazníku. Jedná se o podniky petrochemického průmyslu, které dodávají PTA a MEG. Obě tyto společnosti výslovně podpořily uložení cla. Z hlediska zájmu Společenství je však třeba postavení těchto společností vidět ve správném úhlu s ohledem na skutečnost, že prodej surovin pro výrobní odvětví polyesterových střižových vláken těmito společnostmi představuje jen minimální část jejich obratu, takže uložení nebo neuložení opatření by podstatně nezměnilo jejich finanční ani obchodní situaci.

5.   ZOHLEDNĚNÍ ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ

| (276) | Jak již bylo uvedeno, polyesterová střižová vlákna mohou být vyrobena z dosud nepoužité suroviny, tj. z ropných derivátů (MEG a PTA), nebo mohou být vyrobena regenerací PET láhví a jiných odpadů. Může se také jednat o kombinaci obou druhů, tj. vlákna mohou být vyrobena jak z ropných derivátů, tak z recyklovaných materiálů. Komise zjistila, že v období šetření výrobní odvětví Společenství na výrobu polyesterových střižových vláken využívalo zhruba ze 60 % dosud nepoužité suroviny a ze 40 % recyklované suroviny. Výrobní odvětví Společenství hodlá postupně podíl recyklovaných surovin ve výrobě polyesterových střižových vláken zvyšovat. Ve skutečnosti již dvě společnosti výrobního odvětví Společenství zavedly linky na recyklaci materiálu. Další společnost plánuje zavést linku na recyklaci materiálu v letech 2004 a 2005. |
| --- | --- |

(276)

Jak již bylo uvedeno, polyesterová střižová vlákna mohou být vyrobena z dosud nepoužité suroviny, tj. z ropných derivátů (MEG a PTA), nebo mohou být vyrobena regenerací PET láhví a jiných odpadů. Může se také jednat o kombinaci obou druhů, tj. vlákna mohou být vyrobena jak z ropných derivátů, tak z recyklovaných materiálů. Komise zjistila, že v období šetření výrobní odvětví Společenství na výrobu polyesterových střižových vláken využívalo zhruba ze 60 % dosud nepoužité suroviny a ze 40 % recyklované suroviny. Výrobní odvětví Společenství hodlá postupně podíl recyklovaných surovin ve výrobě polyesterových střižových vláken zvyšovat. Ve skutečnosti již dvě společnosti výrobního odvětví Společenství zavedly linky na recyklaci materiálu. Další společnost plánuje zavést linku na recyklaci materiálu v letech 2004 a 2005.

| (277) | Podle článku 6 Smlouvy o založení Evropského společenství („Smlouva“) představuje ochrana životního prostředí společnou politiku nebo činnost, jejímž cílem je dosáhnout cílů stanovených v článku 2 smlouvy, mezi něž patří trvale udržitelný rozvoj hospodářských činností. V tomto rámci považuje Společenství za jednu ze svých nejvyšších priorit zabraňování vzniku odpadů a nakládání s odpady. |
| --- | --- |

(277)

Podle článku 6 Smlouvy o založení Evropského společenství („Smlouva“) představuje ochrana životního prostředí společnou politiku nebo činnost, jejímž cílem je dosáhnout cílů stanovených v článku 2 smlouvy, mezi něž patří trvale udržitelný rozvoj hospodářských činností. V tomto rámci považuje Společenství za jednu ze svých nejvyšších priorit zabraňování vzniku odpadů a nakládání s odpady.

| (278) | Společenství zejména přijalo právní předpisy týkající se obalů a obalových odpadů (10). Jednou z hlavních zásad těchto právních předpisů je zásada recyklace a opakovaného použití. Pokud nelze vzniku obalových odpadů zabránit, je třeba co možná nejvíce těchto materiálů využít, nejlépe metodami recyklace. V této souvislosti Evropské společenství nedávno stanovilo, že nejpozději do 31. prosince 2008 musí být dosaženo minimální míry recyklace ve výši 22,5 % pro plasty obsažené v obalových odpadech (11). |
| --- | --- |

(278)

Společenství zejména přijalo právní předpisy týkající se obalů a obalových odpadů (10). Jednou z hlavních zásad těchto právních předpisů je zásada recyklace a opakovaného použití. Pokud nelze vzniku obalových odpadů zabránit, je třeba co možná nejvíce těchto materiálů využít, nejlépe metodami recyklace. V této souvislosti Evropské společenství nedávno stanovilo, že nejpozději do 31. prosince 2008 musí být dosaženo minimální míry recyklace ve výši 22,5 % pro plasty obsažené v obalových odpadech (11).

| (279) | Zjistilo se, že výrobní odvětví polyesterových střižových vláken ve Společenství spotřebovalo v období šetření 70 % recyklovaných PET lahví, takže bylo zdaleka tím největším hlavním konečným uživatelem tohoto druhu obalového odpadu (12).. Podle těchto údajů se zdá, že recyklace odpadu z PET obalů v Evropě velice závisí na výrobním odvětví polyesterových střižových vláken, které je pro tento typ recyklace tím nejdůležitějším zákazníkem. |
| --- | --- |

(279)

Zjistilo se, že výrobní odvětví polyesterových střižových vláken ve Společenství spotřebovalo v období šetření 70 % recyklovaných PET lahví, takže bylo zdaleka tím největším hlavním konečným uživatelem tohoto druhu obalového odpadu (12).. Podle těchto údajů se zdá, že recyklace odpadu z PET obalů v Evropě velice závisí na výrobním odvětví polyesterových střižových vláken, které je pro tento typ recyklace tím nejdůležitějším zákazníkem.

| (280) | Komise má za to, že uložení cel přispívá k zaručení životaschopnosti průmyslového odvětví, které hraje hlavní roli v recyklaci odpadu z PET obalů, pro niž je hlavním zákazníkem. |
| --- | --- |

(280)

Komise má za to, že uložení cel přispívá k zaručení životaschopnosti průmyslového odvětví, které hraje hlavní roli v recyklaci odpadu z PET obalů, pro niž je hlavním zákazníkem.

| (281) | Skutečnost, že výrobní odvětví Společenství zabývající se recyklací vyváží odpad z PET lahví do Čínské lidové republiky, jak uvedli někteří účastníci řízení, výše uvedený závěr nemění. Bylo zjištěno, že velká většina odpadu z obalů PET lahví je spotřebovávána výrobci polyesterových střižových vláken ve Společenství. |
| --- | --- |

(281)

Skutečnost, že výrobní odvětví Společenství zabývající se recyklací vyváží odpad z PET lahví do Čínské lidové republiky, jak uvedli někteří účastníci řízení, výše uvedený závěr nemění. Bylo zjištěno, že velká většina odpadu z obalů PET lahví je spotřebovávána výrobci polyesterových střižových vláken ve Společenství.

6.   ZÁVĚRY OHLEDNĚ ZÁJMU SPOLEČENSTVÍ

| (282) | S ohledem na všechny výše uvedené faktory se došlo k prozatímnímu závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč by antidumpingová opatření neměla být uložena. |
| --- | --- |

(282)

S ohledem na všechny výše uvedené faktory se došlo k prozatímnímu závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč by antidumpingová opatření neměla být uložena.

H.   ZASTAVENÍ ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE TCHAJ-WANU

| (283) | S ohledem na závěry uvedené v bodě odůvodnění 133 a v bodech odůvodnění po něm následujících již nadále není důvodu pro antidumpingová opatření, která jsou v současné době uplatňována vůči Tchaj-wanu. V souladu s článkem 11 ve spojení s článkem 9 základního nařízení se tam, kde se po konzultacích ukáže, že ochranných opatření není zapotřebí a poradní výbor nevznese žádné námitky, šetření nebo řízení ukončí. |
| --- | --- |

(283)

S ohledem na závěry uvedené v bodě odůvodnění 133 a v bodech odůvodnění po něm následujících již nadále není důvodu pro antidumpingová opatření, která jsou v současné době uplatňována vůči Tchaj-wanu. V souladu s článkem 11 ve spojení s článkem 9 základního nařízení se tam, kde se po konzultacích ukáže, že ochranných opatření není zapotřebí a poradní výbor nevznese žádné námitky, šetření nebo řízení ukončí.

| (284) | S ohledem na výše uvedené Komise dospěla k závěru, že pokračování ochranných opatření v současné době uplatňovaných vůči Tchaj-wanu není nutné a že řízení by mělo být zastaveno. |
| --- | --- |

(284)

S ohledem na výše uvedené Komise dospěla k závěru, že pokračování ochranných opatření v současné době uplatňovaných vůči Tchaj-wanu není nutné a že řízení by mělo být zastaveno.

I.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

1.   ÚROVEŇ ODSTRAŇUJÍCÍ ÚJMU

| (285) | Výše antidumpingových opatření by měla postačovat k odstranění újmy působené výrobnímu odvětví Společenství dumpingovými dovozy, aniž by bylo překročeno zjištěné dumpingové rozpětí. Při výpočtu výše cla potřebného k odstranění účinků poškozujícího dumpingu se uvažovalo, že veškerá opatření by měla výrobnímu odvětví Společenství umožnit pokrytí jeho nákladů a dosažení celkového zisku před zdaněním v takové míře, jakou by přiměřeně dosáhlo za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. v situaci, kdy by nedocházelo k dumpingovým dovozům. Má se za to, že bez dumpingových dovozů by ziskovost před zdaněním ve výrobnímu odvětví Společenství měla být 5 %, což je úroveň považovaná za přiměřenou podle stížnosti podané výrobním odvětví Společenství. Jelikož nebyly k dispozici žádné informace, které by svědčily o opaku, byla tato úroveň zisku i nadále považována za přiměřenou. |
| --- | --- |

(285)

Výše antidumpingových opatření by měla postačovat k odstranění újmy působené výrobnímu odvětví Společenství dumpingovými dovozy, aniž by bylo překročeno zjištěné dumpingové rozpětí. Při výpočtu výše cla potřebného k odstranění účinků poškozujícího dumpingu se uvažovalo, že veškerá opatření by měla výrobnímu odvětví Společenství umožnit pokrytí jeho nákladů a dosažení celkového zisku před zdaněním v takové míře, jakou by přiměřeně dosáhlo za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. v situaci, kdy by nedocházelo k dumpingovým dovozům. Má se za to, že bez dumpingových dovozů by ziskovost před zdaněním ve výrobnímu odvětví Společenství měla být 5 %, což je úroveň považovaná za přiměřenou podle stížnosti podané výrobním odvětví Společenství. Jelikož nebyly k dispozici žádné informace, které by svědčily o opaku, byla tato úroveň zisku i nadále považována za přiměřenou.

| (286) | Potřebný nárůst cen byl pak stanoven na základě srovnání provedeného pro tutéž úroveň obchodu mezi váženým průměrem dovozních cen, který byl stanoven pro výpočet cenového podbízení, a nepoškozující cenou obdobného výrobku, který výrobní odvětví Společenství prodává na trhu Společenství. |
| --- | --- |

(286)

Potřebný nárůst cen byl pak stanoven na základě srovnání provedeného pro tutéž úroveň obchodu mezi váženým průměrem dovozních cen, který byl stanoven pro výpočet cenového podbízení, a nepoškozující cenou obdobného výrobku, který výrobní odvětví Společenství prodává na trhu Společenství.

| (287) | Tato nepoškozující cena byla určena úpravou prodejní ceny realizované výrobním odvětvím Společenství tak, aby zohledňovala výše uvedené ziskové rozpětí ve výši 5 %. Případný rozdíl vyplývající z tohoto srovnání byl poté vyjádřen v procentech celkové dovozní hodnoty CIF. |
| --- | --- |

(287)

Tato nepoškozující cena byla určena úpravou prodejní ceny realizované výrobním odvětvím Společenství tak, aby zohledňovala výše uvedené ziskové rozpětí ve výši 5 %. Případný rozdíl vyplývající z tohoto srovnání byl poté vyjádřen v procentech celkové dovozní hodnoty CIF.

2.   KONEČNÁ OPATŘENÍ

| (288) | S ohledem na výše uvedené se má za to, že v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo antidumpingové clo z dovozů dotyčného výrobku z ČLR, Saúdské Arábie a Korejské republiky, a to na úrovni hodnoty zjištěné újmy nebo hodnot zjištěných dumpingových rozpětí, podle toho která z těchto hodnot je nižší. |
| --- | --- |

(288)

S ohledem na výše uvedené se má za to, že v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo antidumpingové clo z dovozů dotyčného výrobku z ČLR, Saúdské Arábie a Korejské republiky, a to na úrovni hodnoty zjištěné újmy nebo hodnot zjištěných dumpingových rozpětí, podle toho která z těchto hodnot je nižší.

| (289) | Na základě výše uvedeného jsou celní sazby tyto:







  Země | Společnost | Základ valorické sazby (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Čínská lidová republika | Cixi Jiangnan Chemical Fiber Co. Ltd. |
| Sanbei Town Industry Area, Cixi City, Zhejiang Province |

(289)

Na základě výše uvedeného jsou celní sazby tyto:

Země

Společnost

Základ valorické sazby (%)

Čínská lidová republika

Cixi Jiangnan Chemical Fiber Co. Ltd.

Sanbei Town Industry Area, Cixi City, Zhejiang Province

26,3

| Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd. |
| --- |
| 31-33F, Baoan Tower, No800, Dongfang Road, Pudong New District, 200122, Šanghaj |

Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd.

31-33F, Baoan Tower, No800, Dongfang Road, Pudong New District, 200122, Šanghaj

4,9

| Hangzhou An Shun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd. |
| --- |
| No.37, East Avenue, Fu-Yang Town, Hangzhou, Zhejiang Province |

Hangzhou An Shun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd.

No.37, East Avenue, Fu-Yang Town, Hangzhou, Zhejiang Province

18,6

| Deqing An Shun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd. |
| --- |
| No.9, Cangqian Road, Chengguan Town Deqing County |

Deqing An Shun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd.

No.9, Cangqian Road, Chengguan Town Deqing County

18,6

| Kunshan An Shun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd. |
| --- |
| No.78, Huting Road, Bacheng Town, Kunshan, Jiangsu Province |

Kunshan An Shun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd.

No.78, Huting Road, Bacheng Town, Kunshan, Jiangsu Province

18,6

| Jiangyin Changlong Chemical Fiber Co. Ltd. |
| --- |
| Houxiang Industrial Zone, Changjing, Jiangsu 214411 |

Jiangyin Changlong Chemical Fiber Co. Ltd.

Houxiang Industrial Zone, Changjing, Jiangsu 214411

24,6

| Xiake Color Spinning Co. Ltd. |
| --- |
| No.39, East Street, Mazhen, Jiangyin, Jiangsu 214406 |

Xiake Color Spinning Co. Ltd.

No.39, East Street, Mazhen, Jiangyin, Jiangsu 214406

49,7

Všechny ostatní společnosti

49,7

Saúdská Arábie

| National Polyester Fibers Factory |
| --- |
| P.O. Box 42185, Riyadh 11541 |

National Polyester Fibers Factory

P.O. Box 42185, Riyadh 11541

20,9

| Saudi Basic Industries Corporation (Sabic) |
| --- |
| P.O. Box 5101, Riyadh 11422 |

Saudi Basic Industries Corporation (Sabic)

P.O. Box 5101, Riyadh 11422

20,9

| Arabian Industrial Fibres Company (Ibn Rushd) |
| --- |
| P.O. Box 30701, Yanbu Al-Sinaiyah 21447 |

Arabian Industrial Fibres Company (Ibn Rushd)

P.O. Box 30701, Yanbu Al-Sinaiyah 21447

20,9

Všechny ostatní společnosti

20,9

Korejská republika

| Huvis Corporation |
| --- |
| 151-7, Samsung-dong, Gangnam-gu, Soul |

Huvis Corporation

151-7, Samsung-dong, Gangnam-gu, Soul

5,7

| Saehan Industries Inc |
| --- |
| 254-8, Kongduk-dong, Mapo-ku, Soul |

Saehan Industries Inc

254-8, Kongduk-dong, Mapo-ku, Soul

10,6

| Sung Lim Co. Ltd. |
| --- |
| RM 911, Dae-Young Bldg, 44-1, Youido-Dong, Youngdungpo-ku, Soul |

Sung Lim Co. Ltd.

RM 911, Dae-Young Bldg, 44-1, Youido-Dong, Youngdungpo-ku, Soul

0

| Dongwoo Industry Co. Ltd. |
| --- |
| 729, Geochon-Ri, Bongwha-up, Bongwha-Kun, Kyoungsangbuk-do |

Dongwoo Industry Co. Ltd.

729, Geochon-Ri, Bongwha-up, Bongwha-Kun, Kyoungsangbuk-do

6,0

| East Young Co. Ltd. |
| --- |
| Bongwan #202, Gumi Techno Business Center, 267 Gongdan-Dong, Gumi-si, Kyungbuk, Korea |

East Young Co. Ltd.

Bongwan #202, Gumi Techno Business Center, 267 Gongdan-Dong, Gumi-si, Kyungbuk, Korea

6,0

| Estal Industrial Co. |
| --- |
| 845 Hokye-dong, Yangsan-City, Kyungnam |

Estal Industrial Co.

845 Hokye-dong, Yangsan-City, Kyungnam

6,0

| Geum Poong Corporation |
| --- |
| 62-2, Gachun-Ri, Samnam-Myon, Ulju-Ku, Ulsan-shi |

Geum Poong Corporation

62-2, Gachun-Ri, Samnam-Myon, Ulju-Ku, Ulsan-shi

6,0

| Keon Baek Co. Ltd. |
| --- |
| 1188-3, Shinsang-Ri, Jinryang-Eup, Kyungsan-si, Kyungbuk-do |

Keon Baek Co. Ltd.

1188-3, Shinsang-Ri, Jinryang-Eup, Kyungsan-si, Kyungbuk-do

6,0

| Samheung Co. Ltd. |
| --- |
| 557-12, Dongkyu-Ri, Pochon-Eub Pochon-Kun, Kyungki-do |

Samheung Co. Ltd.

557-12, Dongkyu-Ri, Pochon-Eub Pochon-Kun, Kyungki-do

6,0

Všechny ostatní společnosti

10,6

| (290) | Individuální antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti stanovené tímto nařízením byly určeny na základě závěrů současného šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou při šetření týkajícím se uvedených společností. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátně platného cla, které platí pro „všechny ostatní společnosti“) tudíž platí výhradně pro dovozy výrobků pocházejících z dotčených zemí a vyrobených příslušnými společnostmi, tj. konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou v normativní části tohoto nařízení uvedeny, včetně subjektů spřízněných s uvedenými právnickými osobami, nemohou této sazby využívat a platí pro ně celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(290)

Individuální antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti stanovené tímto nařízením byly určeny na základě závěrů současného šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou při šetření týkajícím se uvedených společností. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátně platného cla, které platí pro „všechny ostatní společnosti“) tudíž platí výhradně pro dovozy výrobků pocházejících z dotčených zemí a vyrobených příslušnými společnostmi, tj. konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou v normativní části tohoto nařízení uvedeny, včetně subjektů spřízněných s uvedenými právnickými osobami, nemohou této sazby využívat a platí pro ně celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.

| (291) | Jakákoli žádost o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb pro jednotlivou společnost (např. po změně jména subjektu nebo po zřízení nové výroby či nových prodejních subjektů) má být předložena Komisi na adresu generálního ředitelství pro obchod (13) ihned se všemi příslušnými informacemi, zejména s informacemi o jakékoli změně činnosti společnosti týkající se výroby, prodeje na tuzemském trhu nebo na prodeje vývoz souvisící např. se změnou názvu nebo změnou výroby či prodejních subjektů. Komise v případě potřeby po konzultaci s poradním výborem toto nařízení příslušně pozmění aktualizací seznamu společností, které využívají výhod individuálních celních sazeb. |
| --- | --- |

(291)

Jakákoli žádost o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb pro jednotlivou společnost (např. po změně jména subjektu nebo po zřízení nové výroby či nových prodejních subjektů) má být předložena Komisi na adresu generálního ředitelství pro obchod (13) ihned se všemi příslušnými informacemi, zejména s informacemi o jakékoli změně činnosti společnosti týkající se výroby, prodeje na tuzemském trhu nebo na prodeje vývoz souvisící např. se změnou názvu nebo změnou výroby či prodejních subjektů. Komise v případě potřeby po konzultaci s poradním výborem toto nařízení příslušně pozmění aktualizací seznamu společností, které využívají výhod individuálních celních sazeb.

3.   ZÁVAZKY

| (292) | Jeden spolupracující vyvážející výrobce v Saúdské Arábii nabídl cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení. Minimální ceny nabídnuté původně tímto vyvážejícím výrobcem však neodstranily poškozující účinky dumpingu. Totéž platí pro upravenou nabídku obdrženou od této společnosti. Struktura prodejů této společnosti ve Společenství je navíc taková, že by nedovolovala účinné sledování závazku. Tato nabídka musí být proto odmítnuta. |
| --- | --- |

(292)

Jeden spolupracující vyvážející výrobce v Saúdské Arábii nabídl cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení. Minimální ceny nabídnuté původně tímto vyvážejícím výrobcem však neodstranily poškozující účinky dumpingu. Totéž platí pro upravenou nabídku obdrženou od této společnosti. Struktura prodejů této společnosti ve Společenství je navíc taková, že by nedovolovala účinné sledování závazku. Tato nabídka musí být proto odmítnuta.

| (293) | Dva čínští vyvážející výrobci nabídli závazek, který podpořilo sdružení uživatelů. Avšak tato nabídka nemohla být přijata, protože by znamenala vynětí určitého objemu dovozů z konečných opatření, a proto by nepostačovala k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství. Tito vývozci rovněž nabídli minimální cenu použitelnou pro všechny dovozy do Společenství, avšak ve výši, která neodstraňuje poškozující účinky dumpingu. Tyto nabídky se proto musí odmítnout. Dále nelze přijmout, že by pro rozdílné typy výrobků, které nelze při dovozu snadno rozlišit, byly stanoveny rozdílné minimální ceny. To by umožnilo snadnější obcházení závazku dodržovat minimální ceny. Šetřením se navíc zjistilo, že účetnictví vývozců nebylo v souladu s mezinárodními účetními standardy, a z toho důvodu by sledování závazku bylo velmi obtížné. |
| --- | --- |

(293)

Dva čínští vyvážející výrobci nabídli závazek, který podpořilo sdružení uživatelů. Avšak tato nabídka nemohla být přijata, protože by znamenala vynětí určitého objemu dovozů z konečných opatření, a proto by nepostačovala k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství. Tito vývozci rovněž nabídli minimální cenu použitelnou pro všechny dovozy do Společenství, avšak ve výši, která neodstraňuje poškozující účinky dumpingu. Tyto nabídky se proto musí odmítnout. Dále nelze přijmout, že by pro rozdílné typy výrobků, které nelze při dovozu snadno rozlišit, byly stanoveny rozdílné minimální ceny. To by umožnilo snadnější obcházení závazku dodržovat minimální ceny. Šetřením se navíc zjistilo, že účetnictví vývozců nebylo v souladu s mezinárodními účetními standardy, a z toho důvodu by sledování závazku bylo velmi obtížné.

| (294) | Další čínský vyvážející výrobce, kterému nebylo uděleno ani zacházení jako v tržním hospodářství ani individuální zacházení, navrhoval závazek, jímž by se zvýšily jeho vývozní ceny do Společenství. Kromě skutečnosti, že zvýšení nabízené ceny neodstraňuje poškozující účinky dumpingu, postupy Komise nepřijímají závazky od společností, kterým nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství ani individuální zacházení, protože jednotlivá určení dumpingu nemohou být v takovém případě stanovena. Na základě toho je nutné závazek nabídnutý tímto vývozním výrobcem odmítnout, |
| --- | --- |

(294)

Další čínský vyvážející výrobce, kterému nebylo uděleno ani zacházení jako v tržním hospodářství ani individuální zacházení, navrhoval závazek, jímž by se zvýšily jeho vývozní ceny do Společenství. Kromě skutečnosti, že zvýšení nabízené ceny neodstraňuje poškozující účinky dumpingu, postupy Komise nepřijímají závazky od společností, kterým nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství ani individuální zacházení, protože jednotlivá určení dumpingu nemohou být v takovém případě stanovena. Na základě toho je nutné závazek nabídnutý tímto vývozním výrobcem odmítnout,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu syntetických polyesterových střižových vláken, nemykaných, nečesaných ani jinak nezpracovaných pro spřádání, spadajících pod kód KN 5503 20 00, pocházejících z Čínské lidové republiky a ze Saúdské Arábie.

2.   Sazby cla, které se vztahují na čistou cenu franko hranice Společenství, před procelním, jsou pro výrobky vyrobené následujícími společnostmi tyto:

| Země | Výrobce | Celní sazba
  (%) | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Čínská lidová republika | Cixi Jiangnan Chemical Fiber Co. Ltd. |
| Sanbei Town Industry Area, Cixi City, Zhejiang Province |

Země

Výrobce

Celní sazba

(%)

Doplňkový kód TARIC

Čínská lidová republika

Cixi Jiangnan Chemical Fiber Co. Ltd.

Sanbei Town Industry Area, Cixi City, Zhejiang Province

26,3

A590

| Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd. |
| --- |
| 31-33F, Baoan Tower, No800, Dongfang Road, Pudong New District, 200122, Šanghaj |

Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd.

31-33F, Baoan Tower, No800, Dongfang Road, Pudong New District, 200122, Šanghaj

4,9

A591

| Hangzhou An Shun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd. |
| --- |
| No.37, East Avenue, Fu-Yang Town, Hangzhou, Zhejiang Province |

Hangzhou An Shun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd.

No.37, East Avenue, Fu-Yang Town, Hangzhou, Zhejiang Province

18,6

A592

| Deqing An Shun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd. |
| --- |
| No.9, Cangqian Road, Chengguan Town Deqing County |

Deqing An Shun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd.

No.9, Cangqian Road, Chengguan Town Deqing County

| Kunshan An Shun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd. |
| --- |
| No.78, Huting Road, Bacheng Town, Kunshan, Jiangsu Province |

Kunshan An Shun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd.

No.78, Huting Road, Bacheng Town, Kunshan, Jiangsu Province

| Jiangyin Changlong Chemical Fiber Co. Ltd. |
| --- |
| Houxiang Industrial Zone, Changjing, Jiangsu 214411 |

Jiangyin Changlong Chemical Fiber Co. Ltd.

Houxiang Industrial Zone, Changjing, Jiangsu 214411

24,6

A595

Všechny ostatní společnosti

49,7

A999

Saúdská Arábie

| National Polyester Fibers Factory |
| --- |
| P.O. Box 42185, Riyadh 11541 |

National Polyester Fibers Factory

P.O. Box 42185, Riyadh 11541

20,9

A597

| Saudi Basic Industries Corporation (Sabic) |
| --- |
| P.O. Box 5101, Riyadh 11422 |

Saudi Basic Industries Corporation (Sabic)

P.O. Box 5101, Riyadh 11422

20,9

A598

| Arabian Industrial Fibres Company (Ibn Rushd) |
| --- |
| P.O. Box 30701, Yanbu Al-Sinaiyah 21447 |

Arabian Industrial Fibres Company (Ibn Rushd)

P.O. Box 30701, Yanbu Al-Sinaiyah 21447

Všechny ostatní společnosti

20,9

A999

3.   Pokud není uvedeno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.

Článek 2

Část tabulky uvedené v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 2852/2000, která se týká konečných antidumpingových celních sazeb vztahujících se na dovoz syntetických polyesterových střižových vláken, nemykaných, nečesaných ani jinak nezpracovaných pro spřádání, spadajících pod kód KN 5503 20 00, pocházejících z Korejské republiky, se nahrazuje tímto:

| Země | Výrobce | Celní sazba
  (%) | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| Korejská republika | Huvis Corporation |
| 151-7, Samsung-dong, Gangnam-gu, Soul |

Země

Výrobce

Celní sazba

(%)

Doplňkový kód TARIC

Korejská republika

Huvis Corporation

151-7, Samsung-dong, Gangnam-gu, Soul

5,7

A151

| Saehan Industries Inc |
| --- |
| 254-8, Kongduk-dong, Mapo-ku, Soul |

Saehan Industries Inc

254-8, Kongduk-dong, Mapo-ku, Soul

10,6

A599

| Sung Lim Co. Ltd. |
| --- |
| RM 911, Dae-Young Bldg, 44-1; Youido-Dong, Youngdungpo-ku; Soul |

Sung Lim Co. Ltd.

RM 911, Dae-Young Bldg, 44-1; Youido-Dong, Youngdungpo-ku; Soul

0

A154

| Dongwoo Industry Co. Ltd. |
| --- |
| 729, Geochon-Ri, Bongwha-up, Bongwha-Kun, Kyoungsangbuk-do |

Dongwoo Industry Co. Ltd.

729, Geochon-Ri, Bongwha-up, Bongwha-Kun, Kyoungsangbuk-do

6,0

A608

| East Young Co. Ltd. |
| --- |
| Bongwan #202, Gumi Techno Business Center, 267 Gongdan-Dong, Gumi-si, Kyungbuk |

East Young Co. Ltd.

Bongwan #202, Gumi Techno Business Center, 267 Gongdan-Dong, Gumi-si, Kyungbuk

6,0

A609

| Estal Industrial Co. |
| --- |
| 845 Hokye-dong, Yangsan-City, Kyungnam |

Estal Industrial Co.

845 Hokye-dong, Yangsan-City, Kyungnam

6,0

A610

| Geum Poong Corporation |
| --- |
| 62-2, Gachun-Ri, Samnam-Myon, Ulju-Ku, Ulsan-shi |

Geum Poong Corporation

62-2, Gachun-Ri, Samnam-Myon, Ulju-Ku, Ulsan-shi

6,0

A611

| Keon Baek Co. Ltd. |
| --- |
| 1188-3, Shinsang-Ri, Jinryang-Eup, Kyungsan-si, Kyungbuk-do |

Keon Baek Co. Ltd.

1188-3, Shinsang-Ri, Jinryang-Eup, Kyungsan-si, Kyungbuk-do

6,0

A612

| Samheung Co. Ltd. |
| --- |
| 557-12, Dongkyu-Ri, Pochon-Eub Pochon-Kun, Kyungki-do |

Samheung Co. Ltd.

557-12, Dongkyu-Ri, Pochon-Eub Pochon-Kun, Kyungki-do

6,0

A613

Všechny ostatní společnosti

10,6

A999

Článek 3

Antidumpingové řízení týkající se dovozu syntetických polyesterových vláken pocházejících z Tchaj-wanu se zastavuje.

Článek 4

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 10. března 2005.

Za Radu

L. LUX

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  Úř. věst. L 204, 4.8.1999, s. 3.

2

(3)  Úř. věst. L 332, 28.12.2000, s. 17.

3

(4)  Úř. věst. C 309, 19.12.2003, s. 6.

4

(5)  Úř. věst. C 309, 19.12.2003, s. 2.

5

(6)  Úř. věst. L 175, 14.7.2000, s. 10.

6

(7)  Úř. věst. L 274, 11.10.2002, s. 1.

7

(8)  Jeden ze spolupracujících výrobců, který nepatřil mezi žadatele, prokázal, že jeho celkový objem výroby polyesterových střižových vláken se neprodává na otevřeném trhu, nýbrž formou vázaného prodeje spřízněným společnostem.

8

(9)  Odhaduje se, že spotřeba Společenství polyesterových střižových vláken na netkané textilie představuje v období šetření asi 25 % celkové spotřeby polyesterových střižových vláken na trhu.

9

(10)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/62/ES ze dne 20. prosince 1994 o obalech a obalových odpadech (Úř. věst. L 365, 31.12.1994, s. 10). Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2004/12/ES (Úř. věst. L 47, 18.2.2004, s. 26).

10

(11)  Viz čl. 6 odst. 1 směrnice 94/62/ES.

11

(12)  Mezi další konečná použití patří recyklace lahví na nové lahve, na což se spotřebuje 11 % sebraných PET lahví, recyklace polyesterových folií, na což se spotřebuje 7,5 % sebraných folií, a recyklace stahovacích pásek, na což se spotřebuje 7,6 % sebraných pásek.

12

(13)  Evropská komise, Generální ředitelství pro obchod, J-79 05/16, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brusel.

13

---

| 17.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 71/34 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 71/34

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 429/2005

ze dne 16. března 2005

o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.

| (2) | Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 17. března 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. března 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 337, 24.12.1994, s. 66. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1947/2002 (Úř. věst. L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 16. března 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Standardní dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | 052 | 126,0 |
| 204 | 72,0 |
| 212 | 139,0 |
| 624 | 129,4 |
| 999 | 116,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 138,8 |
| 068 | 170,0 |
| 204 | 94,0 |
| 999 | 134,3 |
| 0709 10 00 | 220 | 20,5 |
| 999 | 20,5 |
| 0709 90 70 | 052 | 168,5 |
| 204 | 69,9 |
| 999 | 119,2 |
| 0805 10 20 | 052 | 56,6 |
| 204 | 48,0 |
| 212 | 63,3 |
| 220 | 49,3 |
| 400 | 50,1 |
| 421 | 35,9 |
| 624 | 58,9 |
| 999 | 51,7 |
| 0805 50 10 | 052 | 58,3 |
| 400 | 67,6 |
| 624 | 57,4 |
| 999 | 61,1 |
| 0808 10 80 | 388 | 59,0 |
| 400 | 98,5 |
| 404 | 73,3 |
| 508 | 62,6 |
| 512 | 78,4 |
| 528 | 64,3 |
| 720 | 70,1 |
| 999 | 72,3 |
| 0808 20 50 | 052 | 157,0 |
| 388 | 59,2 |
| 400 | 92,6 |
| 512 | 51,1 |
| 528 | 56,4 |
| 720 | 38,6 |
| 999 | 75,8 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Standardní dovozní hodnota

0702 00 00

052

126,0

204

72,0

212

139,0

624

129,4

999

116,6

0707 00 05

052

138,8

068

170,0

204

94,0

999

134,3

0709 10 00

220

20,5

999

20,5

0709 90 70

052

168,5

204

69,9

999

119,2

0805 10 20

052

56,6

204

48,0

212

63,3

220

49,3

400

50,1

421

35,9

624

58,9

999

51,7

0805 50 10

052

58,3

400

67,6

624

57,4

999

61,1

0808 10 80

388

59,0

400

98,5

404

73,3

508

62,6

512

78,4

528

64,3

720

70,1

999

72,3

0808 20 50

052

157,0

388

59,2

400

92,6

512

51,1

528

56,4

720

38,6

999

75,8

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 2081/2003 (Úř. věst. L 313, 28.11.2003, s. 11). Kód „999“ znamená „jiná země původu“.

---

| 17.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 71/36 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 71/36

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 430/2005

ze dne 15. března 2005,

kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 577/98 o organizaci výběrového šetření pracovních sil ve Společenství, pokud jde o kódování používané pro přenos dat od roku 2006 a používání dílčího výběrového souboru pro sběr údajů o strukturálních proměnných

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 577/98 ze dne 9. března 1998 o organizaci výběrového šetření pracovních sil ve Společenství (1), a zejména na článek 3 a čl. 4 odst. 3 a 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 577/98 má být kódování proměnných pro účely přenosu dat definováno prostřednictvím prováděcích opatření. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 577/98 má být kódování proměnných pro účely přenosu dat definováno prostřednictvím prováděcích opatření.

| (2) | Na základě čl. 4 odst. 4 nařízení (ES) č. 577/98 lze specifikovat seznam proměnných (dále „strukturální proměnné“) z ukazatelů šetření, které se musí zjišťovat jen jako roční průměry vztahující se na 52 týdnů a ne jako čtvrtletní průměry. Proto by se měly stanovit podmínky používání dílčího výběrového souboru pro sběr údajů o strukturálních proměnných. |
| --- | --- |

(2)

Na základě čl. 4 odst. 4 nařízení (ES) č. 577/98 lze specifikovat seznam proměnných (dále „strukturální proměnné“) z ukazatelů šetření, které se musí zjišťovat jen jako roční průměry vztahující se na 52 týdnů a ne jako čtvrtletní průměry. Proto by se měly stanovit podmínky používání dílčího výběrového souboru pro sběr údajů o strukturálních proměnných.

| (3) | Vzhledem k významu údajů o zaměstnanosti a nezaměstnanosti by se úhrny těchto ukazatelů neměly rozcházet, ať byly vypočteny z ročního dílčího výběrového souboru, nebo na základě ročního průměru čtvrtletních výběrových souborů. |
| --- | --- |

(3)

Vzhledem k významu údajů o zaměstnanosti a nezaměstnanosti by se úhrny těchto ukazatelů neměly rozcházet, ať byly vypočteny z ročního dílčího výběrového souboru, nebo na základě ročního průměru čtvrtletních výběrových souborů.

| (4) | Vzhledem k významu údajů sebraných v modulech ad hoc by tyto informace měly být slučitelné s jakoukoli jinou proměnnou z šetření. |
| --- | --- |

(4)

Vzhledem k významu údajů sebraných v modulech ad hoc by tyto informace měly být slučitelné s jakoukoli jinou proměnnou z šetření.

| (5) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro statistické programy zřízeného rozhodnutím Rady 89/382/EHS, Euratom (2), |
| --- | --- |

(5)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro statistické programy zřízeného rozhodnutím Rady 89/382/EHS, Euratom (2),

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Podmínky používání dílčího výběrového souboru pro sběr údajů o strukturálních proměnných jsou stanoveny v příloze I.

Článek 2

Kódy proměnných pro účely přenosu dat od roku 2006 jsou stanoveny v příloze II.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. března 2005.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 77, 14.3.1998, s. 3. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2257/2003 (Úř. věst. L 336, 23.12.2003, s. 6).

1

(2)  Rozhodnutí Rady ze dne 19. června 1989, kterým se zřizuje Výbor pro statistické programy Evropských společenství (Úř. věst. L 181, 28.6.1989, s. 47).

2

---

PŘÍLOHA I

PODMÍNKY POUŽÍVÁNÍ DÍLČÍHO VÝBĚROVÉHO SOUBORU PRO SBĚR ÚDAJŮ O STRUKTURÁLNÍCH PROMĚNNÝCH

1.   Roční/čtvrtletní proměnné

Slovem „roční“ jsou ve sloupci pod hlavičkou „Periodicita“ v příloze II, v níž je stanoveno kódování, označeny strukturální proměnné, které je možné zjišťovat jen jako roční průměry na základě dílčího výběrového souboru nezávislých pozorování vztahujícího se na 52 týdnů namísto čtvrtletních průměrů. Základní proměnné, které je třeba zjišťovat za každé čtvrtletí, jsou označeny slovem „čtvrtletní“.

2.   Reprezentativnost výsledků

U strukturálních proměnných může relativní směrodatná chyba (bez zohlednění vlivu metody výběru) jakéhokoli ročního odhadu představujícího nejméně 1 % obyvatelstva v produktivním věku činit nejvýše:

| a) | 9 % v případě zemí s počtem obyvatel 1 až 20 milionů a |
| --- | --- |

a)

9 % v případě zemí s počtem obyvatel 1 až 20 milionů a

| b) | 5 % v případě zemí s počtem obyvatel 20 milionů nebo více. |
| --- | --- |

b)

5 % v případě zemí s počtem obyvatel 20 milionů nebo více.

Země s počtem obyvatel nižším než 1 milion jsou od těchto požadavků osvobozeny a strukturální proměnné by měly být sbírány pro celý výběrový soubor, ledaže by výběrový soubor splňoval požadavky uvedené v písmeně a).

Jestliže se v případě zemí, které ke sběru údajů o strukturálních proměnných používají dílčí výběrový soubor, používá více než jedna vlna, celkový dílčí výběrový soubor sestává z nezávislých pozorování.

3.   Konzistentnost úhrnů

Konzistentnost ročních úhrnů na základě dílčích výběrových souborů s ročními průměry na základě celého výběrového souboru musí být zajištěna v případě údajů o zaměstnanosti, nezaměstnanosti a ekonomicky neaktivním obyvatelstvu podle pohlaví a o následujících věkových skupinách: 15–24, 25–34, 35–44, 45–54 a 55 a více let.

4.   Moduly ad hoc

Výběrový soubor používaný ke sběru údajů o modulech ad hoc se použije též pro sběr údajů o strukturálních proměnných.

---

PŘÍLOHA II

KÓDOVÁNÍ

| Název | Položka | Periodicita | Kód | Popis | Filtr/poznámky |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DEMOGRAFICKÉ ÚDAJE |
| HHSEQNUM | 1/2 | ČTVRTLETNÍ | | Pořadové číslo v domácnosti (musí zůstat stejné ve všech vlnách) | Všichni |
| 01-98 | Dvoumístné pořadové číslo přidělené každému členu domácnosti |
| HHLINK | 3 | ROČNÍ | | Vztah ke sledované osobě v domácnosti | HHTYPE = 1, 3 |
| 1 | Sledovaná osoba |
| 2 | Manžel/manželka (či druh/družka) sledované osoby |
| 3 | Dítě sledované osoby (nebo manžela/manželky či druha/družky) |
| 4 | Rodič sledované osoby (nebo manžela/manželky či druha/družky) |
| 5 | Jiný příbuzný |
| 6 | Ostatní |
| 9 | Nehodí se (HHTYPE ≠ 1, 2) |
| HHSPOU | 4/5 | ROČNÍ | | Pořadové číslo manžela/manželky či druha/družky | HHTYPE = 1, 3 |
| 01-98 | Pořadové číslo manžela/manželky či druha/družky žijící(ho) v šetřené domácnosti |
| 99 | Nehodí se (osoba nežije v domácnosti nebo nemá manžela/manželku či druha/družku nebo manžel/manželka či druh/družka v této domácnosti nežije) |
| HHFATH | 6/7 | ROČNÍ | | Pořadové číslo otce | HHTYPE = 1, 3 |
| 01-98 | Pořadové číslo otce žijícího v šetřené domácnosti |
| 99 | Nehodí se (osoba nežije v domácnosti nebo otec v této domácnosti nežije) |
| HHMOTH | 8/9 | ROČNÍ | | Pořadové číslo matky | HHTYPE = 1, 3 |
| 01-98 | Pořadové číslo matky žijící v šetřené domácnosti |
| 99 | Nehodí se (osoba nežije v domácnosti nebo matka v této domácnosti nežije) |
| SEX | 10 | ČTVRTLETNÍ | | Pohlaví | Všichni |
| 1 | Mužské |
| 2 | Ženské |
| YEARBIR | 11/14 | ČTVRTLETNÍ | | Rok narození

  Uvádí se rok narození čtyřmístným číslem | Všichni |
| DATEBIR | 15 | ČTVRTLETNÍ | | Datum narození ve vztahu ke konci sledovaného období | Všichni |
| 1 | Datum narození osoby je mezi 1. lednem a koncem referenčního týdne |
| 2 | Datum narození osoby je po konci referenčního týdne |
| MARSTAT | 16 | ROČNÍ | | Rodinný stav | Všichni |
| 1 | Svobodný/svobodná |
| 2 | Ženatý/vdaná |
| 3 | Vdovec/vdova |
| 4 | Rozvedený/rozvedená nebo odloučený/odloučená |
| prázdný | Žádná odpověď |
| NATIONAL | 17/18 | ČTVRTLETNÍ | | Státní příslušnost

  Kódování viz kódy zemí ISO | Všichni |
| YEARESID | 19/20 | ROČNÍ | | Délka pobytu v dané zemi | Všichni |
| 00 | Narozen/narozena v dané zemi |
| 01-10 | Počet let u osob, které v zemi žijí od 1 do 10 let |
| 11 | Osoba v zemi žije déle než 10 let |
| prázdný | Žádná odpověď |
| COUNTRYB | 21/22 | ČTVRTLETNÍ | | Země narození

  Kódování viz kódy zemí ISO | YEARESID ≠ 00 |
| 99 | Nehodí se (položka 19/20 = 00) |
| prázdný | Žádná odpověď |
| PROXY | 23 | ČTVRTLETNÍ | | Povaha účasti na zjišťování | Všichni od 15 let včetně |
| 1 | Přímá účast |
| 2 | Účast prostřednictvím jiného člena domácnosti |
| 9 | Nehodí se (dítě mladší 15 let) |
| prázdný | Žádná odpověď |
| PRACOVNÍ SITUACE |
| WSTATOR | 24 | ČTVRTLETNÍ | | Pracovní situace v referenčním týdnu | Všichni od 15 let včetně |
| 1 | Osoba vykonávala během referenčního týdne výdělečnou činnost hodinu a více (včetně spolupracujících rodinných příslušníků, avšak kromě osob vykonávajících povinnou základní vojenskou nebo civilní službu) |
| 2 | Byla zaměstnaná nebo samostatně výdělečně činná, ale v referenčním týdnu nepracovala (včetně spolupracujících rodinných příslušníků, avšak kromě osob vykonávajících povinnou základní vojenskou nebo civilní službu) |
| 3 | Nepracovala z důvodu dočasného propuštění ze zaměstnání |
| 4 | Vykonávala povinnou základní vojenskou nebo civilní službu |
| 5 | Ostatní (15 let a starší), kteří v referenčním týdnu nepracovali, ani nebyli zaměstnaní nebo samostatně výdělečně činní |
| 9 | Nehodí se (dítě mladší 15 let) |
| NOWKREAS | 25/26 | ČTVRTLETNÍ | | Důvod, proč osoba nepracovala, přestože měla zaměstnání | WSTATOR = 2 |
| 00 | Špatné počasí |
| 01 | Výluka z technických či hospodářských důvodů |
| 02 | Pracovní spor |
| 03 | Vzdělávání nebo odborná příprava |
| 04 | Nemoc, úraz nebo přechodná pracovní neschopnost |
| 05 | Mateřská dovolená |
| 06 | Rodičovská dovolená |
| 07 | Dovolená |
| 08 | Náhradní volno (v rámci fondu pracovní doby nebo roční smlouvy o pracovní době) |
| 09 | Jiné důvody (např. osobní nebo rodinné povinnosti) |
| 99 | Nehodí se (WSTATOR = 1, 3-5, 9) |
| CHARAKTERISTIKA HLAVNÍHO ZAMĚSTNÁNÍ |
| STAPRO | 27 | ČTVRTLETNÍ | | Postavení v zaměstnání | WSTATOR = 1, 2 |
| 1 | Osoba samostatně výdělečně činná se zaměstnanci |
| 2 | Osoba samostatně výdělečně činná bez zaměstnanců |
| 3 | Zaměstnanec |
| 4 | Spolupracující rodinný příslušník |
| 9 | Nehodí se (WSTATOR = 3-5, 9) |
| prázdný | Žádná odpověď |
| SIGNISAL | 28 | ČTVRTLETNÍ | | Nepřetržitý příjem mzdy nebo platu | (WSTATOR = 2 nebo 3) a NOWKREAS ≠ 04 a NOWKREAS ≠ 05 a STAPRO = 3 |
| 1 | Nepřítomnost až 3 měsíce včetně |
| 2 | Nepřítomnost déle než 3 měsíce a příjem mzdy, platu nebo sociálních dávek ve výši alespoň poloviny platu |
| 3 | Nepřítomnost déle než 3 měsíce a příjem mzdy, platu nebo sociálních dávek ve výši nižší než polovina platu |
| 4 | Neví |
| 9 | Nehodí se (WSTATOR ≠ 2, 3 nebo NOWKREAS = 04 a NOWKREAS = 05 nebo STAPRO ≠ 3) |
| NACE3D | 29/31 | ČTVRTLETNÍ | | Hospodářská činnost místní jednotky

  Kódováno podle NACE Rev. 1.1 dvojmístnými, popřípadě trojmístnými čísly | WSTATOR = 1, 2 |
| 000 | Nehodí se (WSTATOR = 3-5, 9) |
| prázdný | Žádná odpověď |
| ISCO4D | 32/35 | ČTVRTLETNÍ | | Povolání

  Kódováno podle ISCO-88 (COM) trojmístnými, popřípadě čtyřmístnými čísly | WSTATOR = 1, 2 |
| 9999 | Nehodí se (WSTATOR = 3-5, 9) |
| prázdný | Žádná odpověď |
| SUPVISOR | 36 | ROČNÍ | | Řídící funkce | STAPRO = 3 |
| 1 | Ano |
| 2 | Ne |
| 9 | STAPRO ≠ 3 |
| prázdný | Žádná odpověď |
| SIZEFIRM | 37/38 | ROČNÍ | | Počet osob pracujících v místní jednotce | STAPRO = 1, 3, 4, prázdný |
| 01-10 | Přesný počet osob, pokud je osob 1 až 10 |
| 11 | 11 až 19 osob |
| 12 | 20 až 49 osob |
| 13 | 50 a více osob |
| 14 | Přesný počet není znám, ale méně než 11 osob |
| 15 | Přesný počet není znám, ale více než 10 osob |
| 99 | Nehodí se (STAPRO = 2, 9) |
| prázdný | Žádná odpověď |
| COUNTRYW | 39/40 | ČTVRTLETNÍ | | Země pracoviště

  Kódování viz kódy zemí ISO | WSTATOR = 1, 2 |
| 99 | Nehodí se (WSTATOR = 3-5, 9) |
| prázdný | Žádná odpověď |
| REGIONW | 41/42 | ČTVRTLETNÍ | | Region pracoviště

  NUTS 2 | WSTATOR = 1, 2 |
| 99 | Nehodí se (WSTATOR = 3-5, 9) |
| prázdný | Žádná odpověď |
| YSTARTWK | 43/46 | ČTVRTLETNÍ | | Rok, v němž osoba začala pracovat pro současného zaměstnavatele nebo jako osoba samostatně výdělečně činná

  Uvádí se daný rok čtyřmístným číslem | WSTATOR = 1, 2 |
| 9999 | Nehodí se (WSTATOR = 3-5, 9) |
| prázdný | Žádná odpověď |
| MSTARTWK | 47/48 | ČTVRTLETNÍ | | Měsíc, v němž osoba začala pracovat pro současného zaměstnavatele nebo jako osoba samostatně výdělečně činná | YSTARTWK ≠ 9999, prázdný & REFYEAR-YSTARTWK <= 2 |
| 01-12 | Uvádí se daný měsíc dvojmístným číslem |
| 99 | Nehodí se (YSTARTWK = 9999, prázdný nebo REFYEAR-YSTARTWK > 2) |
| prázdný | Žádná odpověď |
| WAYJFOUN | 49 | ROČNÍ | | K nalezení současného zaměstnání v některé fázi pomohl úřad práce | STAPRO = 3 & nástup do tohoto zaměstnání v posledních 12 měsíeích |
| 0 | Ne |
| 1 | Ano |
| 9 | STAPRO ≠ 3 nebo nástup do tohoto zaměstnání před déle než rokem |
| prázdný | Žádná odpověď |
| FTPT | 50 | ČTVRTLETNÍ | | Rozlišení na plný a částečný pracovní úvazek | WSTATOR = 1, 2 |
| 1 | Zaměstnání na plný pracovní úvazek |
| 2 | Zaměstnání na částečný pracovní úvazek |
| 9 | WSTATOR ≠ 1, 2 |
| prázdný | Žádná odpověď |
| FTPTREAS | 51 | ROČNÍ | | Důvody práce na částečný úvazek

  Zaměstnání na částečný pracovní úvazek z těchto důvodů: | FTPT = 2 |
| 1 | Osoba absolvuje vzdělávání nebo odbornou přípravu |
| 2 | Je nemocná nebo práceneschopná |
| 3 | Stará se o děti nebo zdravotně postižené |
| 4 | Jiné osobní nebo rodinné důvody |
| 5 | Osoba nemohla nalézt zaměstnání na plný pracovní úvazek |
| 6 | Jiné důvody |
| 9 | Nehodí se (FTPT ≠ 2) |
| prázdný | Žádná odpověď |
| TEMP | 52 | ČTVRTLETNÍ | | Stálost zaměstnání | STAPRO = 3 |
| 1 | Osoba má stálé pracovní místo nebo pracovní smlouvu na dobu neurčitou |
| 2 | Osoba je zaměstnána dočasně nebo má pracovní smlouvu na dobu určitou |
| 9 | Nehodí se (STAPRO ≠ 3) |
| prázdný | Žádná odpověď |
| TEMPREAS | 53 | ROČNÍ | | Důvody dočasného zaměstnání nebo pracovní smlouvy na dobu určitou

  Osoba je zaměstnána dočasně nebo má pracovní smlouvu na dobu určitou z těchto důvodů: | TEMP = 2 |
| 1 | Jde o smlouvu na období vzdělávání (učni, praktikanti, pomocní výzkumní pracovníci atd.) |
| 2 | Osoba nemohla nalézt stálé pracovní místo |
| 3 | Osoba nechtěla stálé pracovní místo |
| 4 | Jde o smlouvu na zkušební dobu |
| 9 | Nehodí se (TEMP ≠ 2) |
| prázdný | Žádná odpověď |
| TEMPDUR | 54 | ČTVRTLETNÍ | | Celková doba trvání dočasného zaměstnání nebo pracovní smlouvy na dobu určitou | TEMP = 2 |
| 1 | Méně než jeden měsíc |
| 2 | 1 až 3 měsíce |
| 3 | 4 až 6 měsíců |
| 4 | 7 až 12 měsíců |
| 5 | 13 až 18 měsíců |
| 6 | 19 až 24 měsíců |
| 7 | 25 až 36 měsíců |
| 8 | Déle než 3 roky |
| 9 | Nehodí se (TEMP ≠ 2) |
| prázdný | Žádná odpověď |
| TEMPAGCY | 55 | ROČNÍ | | Smlouva s agenturou zprostředkující práci na dobu určitou | STAPRO = 3 |
| 0 | Ne |
| 1 | Ano |
| 9 | Nehodí se (STAPRO ≠ 3) |
| prázdný | Žádná odpověď |
| NETYPICKÁ PRACOVNÍ DOBA |
| SHIFTWK | 56 | ROČNÍ | | Práce na směny | STAPRO = 3 |
| 1 | Osoba pracuje na směny |
| 3 | Osoba nikdy nepracuje na směny |
| 9 | Nehodí se (STAPRO ≠ 3) |
| prázdný | Žádná odpověď |
| EVENWK | 57 | ROČNÍ | | Večerní práce | WSTATOR = 1 nebo WSTATOR = 2 |
| 1 | Osoba obvykle pracuje večer |
| 2 | Osoba někdy pracuje večer |
| 3 | Osoba nikdy nepracuje večer |
| 9 | Nehodí se (WSTATOR = 3-5, 9) |
| prázdný | Žádná odpověď |
| NIGHTWK | 58 | ROČNÍ | | Noční práce | WSTATOR = 1 nebo WSTATOR = 2 |
| 1 | Osoba obvykle pracuje v noci |
| 2 | Osoba někdy pracuje v noci |
| 3 | Osoba nikdy nepracuje v noci |
| 9 | Nehodí se (WSTATOR = 3-5, 9) |
| prázdný | Žádná odpověď |
| SATWK | 59 | ROČNÍ | | Práce v sobotu | WSTATOR = 1 nebo WSTATOR = 2 |
| 1 | Osoba v sobotu obvykle pracuje |
| 2 | Osoba v sobotu někdy pracuje |
| 3 | Osoba v sobotu nikdy nepracuje |
| 9 | Nehodí se (WSTATOR = 3-5, 9) |
| prázdný | Žádná odpověď |
| SUNWK | 60 | ROČNÍ | | Práce v neděli | WSTATOR = 1 nebo WSTATOR = 2 |
| 1 | Osoba v neděli obvykle pracuje |
| 2 | Osoba v neděli někdy pracuje |
| 3 | Osoba v neděli nikdy nepracuje |
| 9 | Nehodí se (WSTATOR = 3-5, 9) |
| prázdný | Žádná odpověď |
| ODPRACOVANÉ HODINY |
| HWUSUAL | 61/62 | ČTVRTLETNÍ | | Počet obvykle týdně odpracovaných hodin v rámci hlavního zaměstnání | WSTATOR = 1, 2 |
| 00 | Počet obvykle odpracovaných hodin nemůže být uveden, protože odpracované hodiny se týden od týdne nebo měsíc od měsíce značně liší |
| 01-98 | Počet obvykle odpracovaných hodin v rámci hlavního zaměstnání |
| 99 | Nehodí se (WSTATOR = 3-5, 9) |
| prázdný | Žádná odpověď |
| HWACTUAL | 63/64 | ČTVRTLETNÍ | | Počet hodin skutečně odpracovaných během referenčního týdne v rámci hlavního zaměstnání | WSTATOR = 1, 2 |
| 00 | Osoba, která byla zaměstnaná nebo samostatně výdělečně činná, ale během referenčního týdne nepracovala (WSTATOR = 2) |
| 01-98 | Počet hodin skutečně odpracovaných během referenčního týdne v rámci hlavního zaměstnání |
| 99 | Nehodí se (WSTATOR = 3-5, 9) |
| prázdný | Žádná odpověď |
| HWOVERP | 65/66 | ČTVRTLETNÍ | | Placené přesčasové hodiny v referenčním týdnu v rámci hlavního zaměstnání | STAPRO = 3 |
| 00-98 | Počet placených přesčasových hodin |
| 99 | Nehodí se (STAPRO ≠ 3) |
| prázdný | Žádná odpověď |
| HWOVERPU | 67/68 | ČTVRTLETNÍ | | Neplacené přesčasové hodiny v referenčním týdnu v rámci hlavního zaměstnání | STAPRO = 3 |
| 00-98 | Počet neplacených přesčasových hodin |
| 99 | Nehodí se (STAPRO ≠ 3) |
| prázdný | Žádná odpověď |
| HOURREAS | 69/70 | ČTVRTLETNÍ | | Hlavní důvod, proč se v referenčním týdnu hodiny skutečně odpracované liší od hodin obvykle odpracovaných | HWUSUAL = 00-98 & HWACTUAL = 01-98 |
| | Osoba odpracovala více hodin než obvykle z tohoto důvodu: |
| 01 | — | variabilita pracovní doby (např. pružná pracovní doba) |

Název

Položka

Periodicita

Kód

Popis

Filtr/poznámky

DEMOGRAFICKÉ ÚDAJE

HHSEQNUM

1/2

ČTVRTLETNÍ

Pořadové číslo v domácnosti (musí zůstat stejné ve všech vlnách)

Všichni

01-98

Dvoumístné pořadové číslo přidělené každému členu domácnosti

HHLINK

3

ROČNÍ

Vztah ke sledované osobě v domácnosti

HHTYPE = 1, 3

1

Sledovaná osoba

2

Manžel/manželka (či druh/družka) sledované osoby

3

Dítě sledované osoby (nebo manžela/manželky či druha/družky)

4

Rodič sledované osoby (nebo manžela/manželky či druha/družky)

5

Jiný příbuzný

6

Ostatní

9

Nehodí se (HHTYPE ≠ 1, 2)

HHSPOU

4/5

ROČNÍ

Pořadové číslo manžela/manželky či druha/družky

HHTYPE = 1, 3

01-98

Pořadové číslo manžela/manželky či druha/družky žijící(ho) v šetřené domácnosti

99

Nehodí se (osoba nežije v domácnosti nebo nemá manžela/manželku či druha/družku nebo manžel/manželka či druh/družka v této domácnosti nežije)

HHFATH

6/7

ROČNÍ

Pořadové číslo otce

HHTYPE = 1, 3

01-98

Pořadové číslo otce žijícího v šetřené domácnosti

99

Nehodí se (osoba nežije v domácnosti nebo otec v této domácnosti nežije)

HHMOTH

8/9

ROČNÍ

Pořadové číslo matky

HHTYPE = 1, 3

01-98

Pořadové číslo matky žijící v šetřené domácnosti

99

Nehodí se (osoba nežije v domácnosti nebo matka v této domácnosti nežije)

SEX

10

ČTVRTLETNÍ

Pohlaví

Všichni

1

Mužské

2

Ženské

YEARBIR

11/14

ČTVRTLETNÍ

Rok narození

Uvádí se rok narození čtyřmístným číslem

Všichni

DATEBIR

15

ČTVRTLETNÍ

Datum narození ve vztahu ke konci sledovaného období

Všichni

1

Datum narození osoby je mezi 1. lednem a koncem referenčního týdne

2

Datum narození osoby je po konci referenčního týdne

MARSTAT

16

ROČNÍ

Rodinný stav

Všichni

1

Svobodný/svobodná

2

Ženatý/vdaná

3

Vdovec/vdova

4

Rozvedený/rozvedená nebo odloučený/odloučená

prázdný

Žádná odpověď

NATIONAL

17/18

ČTVRTLETNÍ

Státní příslušnost

Kódování viz kódy zemí ISO

Všichni

YEARESID

19/20

ROČNÍ

Délka pobytu v dané zemi

Všichni

00

Narozen/narozena v dané zemi

01-10

Počet let u osob, které v zemi žijí od 1 do 10 let

11

Osoba v zemi žije déle než 10 let

prázdný

Žádná odpověď

COUNTRYB

21/22

ČTVRTLETNÍ

Země narození

Kódování viz kódy zemí ISO

YEARESID ≠ 00

99

Nehodí se (položka 19/20 = 00)

prázdný

Žádná odpověď

PROXY

23

ČTVRTLETNÍ

Povaha účasti na zjišťování

Všichni od 15 let včetně

1

Přímá účast

2

Účast prostřednictvím jiného člena domácnosti

9

Nehodí se (dítě mladší 15 let)

prázdný

Žádná odpověď

PRACOVNÍ SITUACE

WSTATOR

24

ČTVRTLETNÍ

Pracovní situace v referenčním týdnu

Všichni od 15 let včetně

1

Osoba vykonávala během referenčního týdne výdělečnou činnost hodinu a více (včetně spolupracujících rodinných příslušníků, avšak kromě osob vykonávajících povinnou základní vojenskou nebo civilní službu)

2

Byla zaměstnaná nebo samostatně výdělečně činná, ale v referenčním týdnu nepracovala (včetně spolupracujících rodinných příslušníků, avšak kromě osob vykonávajících povinnou základní vojenskou nebo civilní službu)

3

Nepracovala z důvodu dočasného propuštění ze zaměstnání

4

Vykonávala povinnou základní vojenskou nebo civilní službu

5

Ostatní (15 let a starší), kteří v referenčním týdnu nepracovali, ani nebyli zaměstnaní nebo samostatně výdělečně činní

9

Nehodí se (dítě mladší 15 let)

NOWKREAS

25/26

ČTVRTLETNÍ

Důvod, proč osoba nepracovala, přestože měla zaměstnání

WSTATOR = 2

00

Špatné počasí

01

Výluka z technických či hospodářských důvodů

02

Pracovní spor

03

Vzdělávání nebo odborná příprava

04

Nemoc, úraz nebo přechodná pracovní neschopnost

05

Mateřská dovolená

06

Rodičovská dovolená

07

Dovolená

08

Náhradní volno (v rámci fondu pracovní doby nebo roční smlouvy o pracovní době)

09

Jiné důvody (např. osobní nebo rodinné povinnosti)

99

Nehodí se (WSTATOR = 1, 3-5, 9)

CHARAKTERISTIKA HLAVNÍHO ZAMĚSTNÁNÍ

STAPRO

27

ČTVRTLETNÍ

Postavení v zaměstnání

WSTATOR = 1, 2

1

Osoba samostatně výdělečně činná se zaměstnanci

2

Osoba samostatně výdělečně činná bez zaměstnanců

3

Zaměstnanec

4

Spolupracující rodinný příslušník

9

Nehodí se (WSTATOR = 3-5, 9)

prázdný

Žádná odpověď

SIGNISAL

28

ČTVRTLETNÍ

Nepřetržitý příjem mzdy nebo platu

(WSTATOR = 2 nebo 3) a NOWKREAS ≠ 04 a NOWKREAS ≠ 05 a STAPRO = 3

1

Nepřítomnost až 3 měsíce včetně

2

Nepřítomnost déle než 3 měsíce a příjem mzdy, platu nebo sociálních dávek ve výši alespoň poloviny platu

3

Nepřítomnost déle než 3 měsíce a příjem mzdy, platu nebo sociálních dávek ve výši nižší než polovina platu

4

Neví

9

Nehodí se (WSTATOR ≠ 2, 3 nebo NOWKREAS = 04 a NOWKREAS = 05 nebo STAPRO ≠ 3)

NACE3D

29/31

ČTVRTLETNÍ

Hospodářská činnost místní jednotky

Kódováno podle NACE Rev. 1.1 dvojmístnými, popřípadě trojmístnými čísly

WSTATOR = 1, 2

000

Nehodí se (WSTATOR = 3-5, 9)

prázdný

Žádná odpověď

ISCO4D

32/35

ČTVRTLETNÍ

Povolání

Kódováno podle ISCO-88 (COM) trojmístnými, popřípadě čtyřmístnými čísly

WSTATOR = 1, 2

9999

Nehodí se (WSTATOR = 3-5, 9)

prázdný

Žádná odpověď

SUPVISOR

36

ROČNÍ

Řídící funkce

STAPRO = 3

1

Ano

2

Ne

9

STAPRO ≠ 3

prázdný

Žádná odpověď

SIZEFIRM

37/38

ROČNÍ

Počet osob pracujících v místní jednotce

STAPRO = 1, 3, 4, prázdný

01-10

Přesný počet osob, pokud je osob 1 až 10

11

11 až 19 osob

12

20 až 49 osob

13

50 a více osob

14

Přesný počet není znám, ale méně než 11 osob

15

Přesný počet není znám, ale více než 10 osob

99

Nehodí se (STAPRO = 2, 9)

prázdný

Žádná odpověď

COUNTRYW

39/40

ČTVRTLETNÍ

Země pracoviště

Kódování viz kódy zemí ISO

WSTATOR = 1, 2

99

Nehodí se (WSTATOR = 3-5, 9)

prázdný

Žádná odpověď

REGIONW

41/42

ČTVRTLETNÍ

Region pracoviště

NUTS 2

WSTATOR = 1, 2

99

Nehodí se (WSTATOR = 3-5, 9)

prázdný

Žádná odpověď

YSTARTWK

43/46

ČTVRTLETNÍ

Rok, v němž osoba začala pracovat pro současného zaměstnavatele nebo jako osoba samostatně výdělečně činná

Uvádí se daný rok čtyřmístným číslem

WSTATOR = 1, 2

9999

Nehodí se (WSTATOR = 3-5, 9)

prázdný

Žádná odpověď

MSTARTWK

47/48

ČTVRTLETNÍ

Měsíc, v němž osoba začala pracovat pro současného zaměstnavatele nebo jako osoba samostatně výdělečně činná

YSTARTWK ≠ 9999, prázdný & REFYEAR-YSTARTWK <= 2

01-12

Uvádí se daný měsíc dvojmístným číslem

99

Nehodí se (YSTARTWK = 9999, prázdný nebo REFYEAR-YSTARTWK > 2)

prázdný

Žádná odpověď

WAYJFOUN

49

ROČNÍ

K nalezení současného zaměstnání v některé fázi pomohl úřad práce

STAPRO = 3 & nástup do tohoto zaměstnání v posledních 12 měsíeích

0

Ne

1

Ano

9

STAPRO ≠ 3 nebo nástup do tohoto zaměstnání před déle než rokem

prázdný

Žádná odpověď

FTPT

50

ČTVRTLETNÍ

Rozlišení na plný a částečný pracovní úvazek

WSTATOR = 1, 2

1

Zaměstnání na plný pracovní úvazek

2

Zaměstnání na částečný pracovní úvazek

9

WSTATOR ≠ 1, 2

prázdný

Žádná odpověď

FTPTREAS

51

ROČNÍ

Důvody práce na částečný úvazek

Zaměstnání na částečný pracovní úvazek z těchto důvodů:

FTPT = 2

1

Osoba absolvuje vzdělávání nebo odbornou přípravu

2

Je nemocná nebo práceneschopná

3

Stará se o děti nebo zdravotně postižené

4

Jiné osobní nebo rodinné důvody

5

Osoba nemohla nalézt zaměstnání na plný pracovní úvazek

6

Jiné důvody

9

Nehodí se (FTPT ≠ 2)

prázdný

Žádná odpověď

TEMP

52

ČTVRTLETNÍ

Stálost zaměstnání

STAPRO = 3

1

Osoba má stálé pracovní místo nebo pracovní smlouvu na dobu neurčitou

2

Osoba je zaměstnána dočasně nebo má pracovní smlouvu na dobu určitou

9

Nehodí se (STAPRO ≠ 3)

prázdný

Žádná odpověď

TEMPREAS

53

ROČNÍ

Důvody dočasného zaměstnání nebo pracovní smlouvy na dobu určitou

Osoba je zaměstnána dočasně nebo má pracovní smlouvu na dobu určitou z těchto důvodů:

TEMP = 2

1

Jde o smlouvu na období vzdělávání (učni, praktikanti, pomocní výzkumní pracovníci atd.)

2

Osoba nemohla nalézt stálé pracovní místo

3

Osoba nechtěla stálé pracovní místo

4

Jde o smlouvu na zkušební dobu

9

Nehodí se (TEMP ≠ 2)

prázdný

Žádná odpověď

TEMPDUR

54

ČTVRTLETNÍ

Celková doba trvání dočasného zaměstnání nebo pracovní smlouvy na dobu určitou

TEMP = 2

1

Méně než jeden měsíc

2

1 až 3 měsíce

3

4 až 6 měsíců

4

7 až 12 měsíců

5

13 až 18 měsíců

6

19 až 24 měsíců

7

25 až 36 měsíců

8

Déle než 3 roky

9

Nehodí se (TEMP ≠ 2)

prázdný

Žádná odpověď

TEMPAGCY

55

ROČNÍ

Smlouva s agenturou zprostředkující práci na dobu určitou

STAPRO = 3

0

Ne

1

Ano

9

Nehodí se (STAPRO ≠ 3)

prázdný

Žádná odpověď

NETYPICKÁ PRACOVNÍ DOBA

SHIFTWK

56

ROČNÍ

Práce na směny

STAPRO = 3

1

Osoba pracuje na směny

3

Osoba nikdy nepracuje na směny

9

Nehodí se (STAPRO ≠ 3)

prázdný

Žádná odpověď

EVENWK

57

ROČNÍ

Večerní práce

WSTATOR = 1 nebo WSTATOR = 2

1

Osoba obvykle pracuje večer

2

Osoba někdy pracuje večer

3

Osoba nikdy nepracuje večer

9

Nehodí se (WSTATOR = 3-5, 9)

prázdný

Žádná odpověď

NIGHTWK

58

ROČNÍ

Noční práce

WSTATOR = 1 nebo WSTATOR = 2

1

Osoba obvykle pracuje v noci

2

Osoba někdy pracuje v noci

3

Osoba nikdy nepracuje v noci

9

Nehodí se (WSTATOR = 3-5, 9)

prázdný

Žádná odpověď

SATWK

59

ROČNÍ

Práce v sobotu

WSTATOR = 1 nebo WSTATOR = 2

1

Osoba v sobotu obvykle pracuje

2

Osoba v sobotu někdy pracuje

3

Osoba v sobotu nikdy nepracuje

9

Nehodí se (WSTATOR = 3-5, 9)

prázdný

Žádná odpověď

SUNWK

60

ROČNÍ

Práce v neděli

WSTATOR = 1 nebo WSTATOR = 2

1

Osoba v neděli obvykle pracuje

2

Osoba v neděli někdy pracuje

3

Osoba v neděli nikdy nepracuje

9

Nehodí se (WSTATOR = 3-5, 9)

prázdný

Žádná odpověď

ODPRACOVANÉ HODINY

HWUSUAL

61/62

ČTVRTLETNÍ

Počet obvykle týdně odpracovaných hodin v rámci hlavního zaměstnání

WSTATOR = 1, 2

00

Počet obvykle odpracovaných hodin nemůže být uveden, protože odpracované hodiny se týden od týdne nebo měsíc od měsíce značně liší

01-98

Počet obvykle odpracovaných hodin v rámci hlavního zaměstnání

99

Nehodí se (WSTATOR = 3-5, 9)

prázdný

Žádná odpověď

HWACTUAL

63/64

ČTVRTLETNÍ

Počet hodin skutečně odpracovaných během referenčního týdne v rámci hlavního zaměstnání

WSTATOR = 1, 2

00

Osoba, která byla zaměstnaná nebo samostatně výdělečně činná, ale během referenčního týdne nepracovala (WSTATOR = 2)

01-98

Počet hodin skutečně odpracovaných během referenčního týdne v rámci hlavního zaměstnání

99

Nehodí se (WSTATOR = 3-5, 9)

prázdný

Žádná odpověď

HWOVERP

65/66

ČTVRTLETNÍ

Placené přesčasové hodiny v referenčním týdnu v rámci hlavního zaměstnání

STAPRO = 3

00-98

Počet placených přesčasových hodin

99

Nehodí se (STAPRO ≠ 3)

prázdný

Žádná odpověď

HWOVERPU

67/68

ČTVRTLETNÍ

Neplacené přesčasové hodiny v referenčním týdnu v rámci hlavního zaměstnání

STAPRO = 3

00-98

Počet neplacených přesčasových hodin

99

Nehodí se (STAPRO ≠ 3)

prázdný

Žádná odpověď

HOURREAS

69/70

ČTVRTLETNÍ

Hlavní důvod, proč se v referenčním týdnu hodiny skutečně odpracované liší od hodin obvykle odpracovaných

HWUSUAL = 00-98 & HWACTUAL = 01-98

Osoba odpracovala více hodin než obvykle z tohoto důvodu:

01

—

variabilita pracovní doby (např. pružná pracovní doba)

16

— práce přesčas

02

— jiné důvody

Osoba odpracovala méně hodin než obvykle z tohoto důvodu:

03

— nepříznivé počasí

04

| — | omezení činnosti z technických nebo hospodářských důvodů |
| --- | --- |

—

omezení činnosti z technických nebo hospodářských důvodů

05

— pracovní spor

06

— vzdělávání nebo odborná příprava

07

| — | variabilita pracovní doby (např. pružná pracovní doba) |
| --- | --- |

—

variabilita pracovní doby (např. pružná pracovní doba)

08

| — | nemoc, úraz nebo přechodná pracovní neschopnost |
| --- | --- |

—

nemoc, úraz nebo přechodná pracovní neschopnost

09

— mateřská nebo rodičovská dovolená

10

| — | zvláštní volno z osobních nebo rodinných důvodů |
| --- | --- |

—

zvláštní volno z osobních nebo rodinných důvodů

11

— řádná dovolená

12

— státní svátek

13

| — | zahájení nebo změna zaměstnání během referenčního týdne |
| --- | --- |

—

zahájení nebo změna zaměstnání během referenčního týdne

14

| — | skončení zaměstnání bez zahájení nového během referenčního týdne |
| --- | --- |

—

skončení zaměstnání bez zahájení nového během referenčního týdne

15

— jiné důvody

97

Osoba, která během referenčního týdne odpracovala obvyklý počet hodin (HWUSUAL = HWACTUAL = 01-98)

98

Osoba, jejíž odpracované hodiny se týden od týdne nebo měsíc od měsíce značně liší a jež neuvedla důvod rozdílu mezi obvykle a skutečně odpracovanými hodinami (HWUSUAL = 00 & HOURREAS # 01-16)

99

Nehodí se (WSTATOR = 2-5, 9 nebo HWUSUAL = prázdný nebo HWACTUAL = prázdný)

prázdný

Žádná odpověď

WISHMORE

71

ČTVRTLETNÍ

Osoba si přeje odpracovat obvykle více hodin, než je současný počet

WSTATOR = 1 nebo WSTATOR = 2

0

Ne

1

Ano

9

Nehodí se (WSTATOR = 3-5, 9)

prázdný

Žádná odpověď

WAYMORE

72

ROČNÍ

Způsob, jakým chce osoba odpracovat více hodin

WISHMORE = 1

1

prostřednictvím druhého zaměstnání

2

v zaměstnání s delší pracovní dobou než ve stávajícím zaměstnání

3

pouze ve stávajícím zaměstnání

4

kterýmkoli z výše uvedených způsobů

9

Nehodí se (WISHMORE ≠ 1)

prázdný

Žádná odpověď

HWWISH

73/74

ČTVRTLETNÍ

Počet hodin, které by osoba chtěla odpracovat celkem

WSTATOR = 1 nebo WSTATOR = 2

01-98

Počet hodin, které by chtěla celkem odpracovat

99

Nehodí se (WSTATOR = 3-5, 9)

prázdný

Žádná odpověď

HOMEWK

75

ROČNÍ

Domácká práce

WSTATOR = 1 nebo WSTATOR = 2

1

Osoba obvykle pracuje doma

2

Osoba někdy pracuje doma

3

Osoba nikdy nepracuje doma

9

Nehodí se (WSTATOR = 3-5, 9)

prázdný

Žádná odpověď

LOOKOJ

76

ČTVRTLETNÍ

Hledání nového zaměstnání

WSTATOR = 1 nebo WSTATOR = 2

0

Osoba nehledá nové zaměstnání

1

Osoba hledá nové zaměstnání

9

Nehodí se (WSTATOR = 3-5, 9)

prázdný

Žádná odpověď

LOOKREAS

77

ROČNÍ

Důvody, pro které osoba hledá nové zaměstnání

LOOKOJ = 1

1

| — | existuje riziko nebo jistota ztráty nebo skončení stávajícího zaměstnání |
| --- | --- |

—

existuje riziko nebo jistota ztráty nebo skončení stávajícího zaměstnání

2

— stávající zaměstnání je pokládáno za přechodné

3

| — | hledá další zaměstnání pro odpracování dalších hodin navíc k hodinám odpracovaným ve stávajícím zaměstnání |
| --- | --- |

—

hledá další zaměstnání pro odpracování dalších hodin navíc k hodinám odpracovaným ve stávajícím zaměstnání

4

| — | hledá zaměstnání s delší pracovní dobou, než jaká je ve stávajícím zaměstnání |
| --- | --- |

—

hledá zaměstnání s delší pracovní dobou, než jaká je ve stávajícím zaměstnání

5

| — | hledá zaměstnání s kratší pracovní dobou, než jaká je ve stávajícím zaměstnání |
| --- | --- |

—

hledá zaměstnání s kratší pracovní dobou, než jaká je ve stávajícím zaměstnání

6

| — | hledá lepší pracovní podmínky (např. odměnu, pracovní dobu, dobu cesty do zaměstnání, náplň práce) |
| --- | --- |

—

hledá lepší pracovní podmínky (např. odměnu, pracovní dobu, dobu cesty do zaměstnání, náplň práce)

7

— má jiné důvody

9

— Nehodí se (LOOKOJ ≠ 1)

prázdný

Žádná odpověď

DRUHÉ ZAMĚSTNÁNÍ

EXIST2J

78

ČTVRTLETNÍ

Existence více než jednoho zaměstnání nebo samostatné výdělečné činnosti

WSTATOR = 1 nebo WSTATOR = 2

1

Osoba vykonává během referenčního týdne pouze jedno zaměstnání nebo samostatnou výdělečnou činnost

2

Osoba vykonává během referenčního týdne více než jedno zaměstnání nebo samostatnou výdělečnou činnost (nikoli v důsledku změny zaměstnavatele nebo samostatné výdělečné činnosti)

9

Nehodí se (WSTATOR = 3-5, 9)

prázdný

Žádná odpověď

STAPRO2J

79

ČTVRTLETNÍ

Postavení v zaměstnání (v rámci druhé výdělečné činnosti)

EXIST2J = 2

1

Osoba samostatně výdělečně činná se zaměstnanci

2

Osoba samostatně výdělečně činná bez zaměstnanců

3

Zaměstnanec

4

Spolupracující rodinný příslušník

9

Nehodí se (EXIST2J = 1, 9 prázdný)

prázdný

Žádná odpověď

NACE2J2D

80/81

ČTVRTLETNÍ

Hospodářská činnost místní jednotky (v rámci druhého zaměstnání)

Podle NACE Rev. 1.1

EXIST2J = 2

00

Nehodí se (EXIST2J = 1, 9 prázdný)

prázdný

Žádná odpověď

HWACTUA2

82/83

ČTVRTLETNÍ

Počet hodin skutečně odpracovaných během referenčního týdne v rámci druhé výdělečné činnosti

EXIST2J = 2

00

Osoba v referenčním týdnu nevykonávala druhou výdělečnou činnost

01-98

Počet hodin skutečně odpracovaných během referenčního týdne v rámci druhé výdělečné činnosti

99

Nehodí se (EXIST2J = 1, 9 prázdný)

prázdný

Žádná odpověď

PŘEDCHOZÍ PRACOVNÍ ZKUŠENOSTI OSOB BEZ ZAMĚSTNÁNÍ

EXISTPR

84

ČTVRTLETNÍ

Existence předchozích pracovních zkušeností

WSTATOR = 3-5

0

Osoba nebyla nikdy zaměstnaná (za zaměstnání se nepovažují čistě příležitostné práce, jako jsou letní brigády, ani povinná základní vojenská nebo civilní služba)

1

Osoba již byla zaměstnaná (za zaměstnání se nepovažují čistě příležitostné práce, jako jsou letní brigády, ani povinná základní vojenská nebo civilní služba)

9

Nehodí se (WSTATOR = 1, 2 nebo 9)

prázdný

Žádná odpověď

YEARPR

85/88

ČTVRTLETNÍ

Rok, ve kterém byla osoba naposledy zaměstnaná

Uvádí se daný rok čtyřmístným číslem

EXISTPR = 1

9999

Nehodí se (EXISTPR = 0, 9 prázdný)

prázdný

Žádná odpověď

MONTHPR

89/90

ČTVRTLETNÍ

Měsíc, ve kterém byla osoba naposledy zaměstnaná

YSTARTWK ≠ 9999, prázdný & REFYEAR-YEARPR <= 2

01-12

Uvádí se daný měsíc dvojmístným číslem

99

Nehodí se (YEARPR = 9999, prázdný nebo REFYEAR-YEARPR > 2)

prázdný

Žádná odpověď

LEAVREAS

91/92

ROČNÍ

Hlavní důvod, proč osoba ukončila poslední zaměstnání

EXISTPR = 1 a REFYEAR-YEARPR < 8

00

Propuštění nebo zrušení pracovního místa

01

Skončení zaměstnání na dobu určitou

02

Stará se o děti nebo zdravotně postižené

03

Jiné osobní nebo rodinné povinnosti

04

Nemoc nebo pracovní neschopnost

05

Vzdělávání nebo odborná příprava

06

Předčasný důchod

07

Důchod

08

Povinná základní vojenská nebo civilní služba

09

Jiné důvody

99

Nehodí se (EXISTPR = 0, 9, prázdný, nebo EXISTPR = 1 a během posledních 8 let bez zaměstnání)

prázdný

Žádná odpověď

STAPROPR

93

ČTVRTLETNÍ pouze v případě, že osoba byla v posledních 12 měsících zaměstnána ROČNÍ v ostatních případech

Postavení v posledním zaměstnání

EXISTPR = 1 a REFYEAR-YEARPR < 8

1

Osoba samostatně výdělečně činná se zaměstnanci

2

Osoba samostatně výdělečně činná bez zaměstnanců

3

Zaměstnanec

4

Spolupracující rodinný příslušník

9

Nehodí se (EXISTPR = 0, 9, prázdný, nebo EXISTPR = 1 a během posledních 8 let bez zaměstnání)

prázdný

Žádná odpověď

NACEPR2D

94/95

ČTVRTLETNÍ pouze v případě, že osoba byla v posledních 12 měsících zaměstnána ROČNÍ v ostatních případech

Hospodářská činnost místní jednotky, v níž byla osoba naposledy zaměstnaná

EXISTPR = 1 a REFYEAR-YEARPR < 8

Podle NACE Rev. 1.1

00

Nehodí se (EXISTPR = 0, 9, prázdný, nebo EXISTPR = 1 a během posledních 8 let bez zaměstnání)

prázdný

Žádná odpověď

ISCOPR3D

96/98

ČTVRTLETNÍ pouze v případě, že osoba byla v posledních 12 měsících zaměstnána

Povolání vykonávané v rámci posledního zaměstnání

ISCO-88 (COM)

EXISTPR = 1 a REFYEAR-YEARPR < 8

999

Nehodí se (EXISTPR = 0, 9, prázdný, nebo EXISTPR = 1 a během posledních 8 let bez zaměstnání)

prázdný

Žádná odpověď

HLEDÁNÍ ZAMĚSTNÁNÍ

SEEKWORK

99

ČTVRTLETNÍ

Hledání zaměstnání během uplynulých čtyř týdnů

(WSTATOR = 3-5 nebo SIGNISAL = 3) a věk < 75

1

Osoba již našla zaměstnání, které začne vykonávat nejpozději za tři měsíce

2

Osoba již našla zaměstnání, které začne vykonávat později než za tři měsíce, a už zaměstnání nehledá

3

Osoba nehledá zaměstnání a nenašla žádné zaměstnání, které začne vykonávat

4

Osoba hledá zaměstnání

9

Nehodí se (WSTATOR = 1, 2 nebo 9 a SIGNISAL ≠ 3) nebo věk roven nebo větší než 75

SEEKREAS

100

ROČNÍ

Důvody, proč osoba nehledá zaměstnání

Osoba nehledá zaměstnání, protože:

SEEKWORK = 3

1

| — | očekává opětovný nástup do zaměstnání (osoby dočasně propuštěné) |
| --- | --- |

—

očekává opětovný nástup do zaměstnání (osoby dočasně propuštěné)

2

— je nemocná nebo práceneschopná

3

— stará se o děti nebo zdravotně postižené

4

— má jiné osobní nebo rodinné povinnosti

5

— absolvuje odborné vzdělávání nebo přípravu

6

— je v důchodu

7

— domnívá se, že není práce

8

— má jiné důvody

9

Nehodí se (SEEKWORK ≠ 3)

prázdný

Žádná odpověď

SEEKTYPE

101

ČTVRTLETNÍ

Druh hledaného (nebo nalezeného) zaměstnání

SEEKWORK = 1, 2, 4 nebo LOOKOJ = 1

Hledané zaměstnání (pro SEEKWORK = 1, 2 nalezené zaměstnání) je:

1

osoba samostatně výdělečně činná

zaměstnanec:

2

| — | osoba hledá (nebo již našla) pouze zaměstnání na plný pracovní úvazek |
| --- | --- |

—

osoba hledá (nebo již našla) pouze zaměstnání na plný pracovní úvazek

3

| — | osoba hledá zaměstnání na plný pracovní úvazek, ale pokud nebude k dispozici, i na částečný pracovní úvazek |
| --- | --- |

—

osoba hledá zaměstnání na plný pracovní úvazek, ale pokud nebude k dispozici, i na částečný pracovní úvazek

4

| — | osoba hledá zaměstnání na částečný pracovní úvazek, ale pokud nebude k dispozici, i na plný pracovní úvazek |
| --- | --- |

—

osoba hledá zaměstnání na částečný pracovní úvazek, ale pokud nebude k dispozici, i na plný pracovní úvazek

5

| — | osoba hledá (nebo již našla) pouze zaměstnání na částečný pracovní úvazek |
| --- | --- |

—

osoba hledá (nebo již našla) pouze zaměstnání na částečný pracovní úvazek

6

| — | osoba neuvedla, zda hledá (nebo již našla) zaměstnání na plný nebo částečný pracovní úvazek |
| --- | --- |

—

osoba neuvedla, zda hledá (nebo již našla) zaměstnání na plný nebo částečný pracovní úvazek

9

Nehodí se (WSTATOR = 9 nebo SEEKWORK = 3 nebo LOOKOJ=0, prázdný)

prázdný

Žádná odpověď

SEEKDUR

102

ČTVRTLETNÍ

Doba hledání zaměstnání

SEEKWORK = 1, 4 nebo LOOKOJ = 1

0

Hledání dosud nezačalo

1

Méně než jeden měsíc

2

1 až 2 měsíce

3

3 až 5 měsíců

4

6 až 11 měsíců

5

12 až 17 měsíců

6

18 až 23 měsíců

7

24 až 47 měsíců

8

4 roky a déle

9

Nehodí se (WSTATOR = 9 nebo SEEKWORK = 2, 3 nebo LOOKOJ = 0, prázdný)

prázdný

Žádná odpověď

METODY HLEDÁNÍ ZAMĚSTNÁNÍ UŽITÉ BĚHEM UPLYNULÝCH ČTYŘ TÝDNŮ

METHODA

103

ČTVRTLETNÍ

Osoba se obrátila na úřad práce

SEEKWORK = 4 nebo LOOKOJ = 1

0

Ne

1

Ano

9

Nehodí se (WSTATOR = 9 nebo SEEKWORK = 1-3 nebo LOOKOJ=0, prázdný)

METHODB

104

ČTVRTLETNÍ

Osoba se obrátila na soukromé služby zprostředkování práce

SEEKWORK = 4 nebo LOOKOJ = 1

0

Ne

1

Ano

9

Nehodí se (WSTATOR = 9 nebo SEEKWORK = 1-3 nebo LOOKOJ = 0, prázdný)

METHODC

105

ČTVRTLETNÍ

Osoba se obrátila přímo na zaměstnavatele

SEEKWORK = 4 nebo LOOKOJ = 1

0

Ne

1

Ano

9

Nehodí se (WSTATOR = 9 nebo SEEKWORK = 1-3 nebo LOOKOJ = 0, prázdný)

METHODD

106

ČTVRTLETNÍ

Osoba se obrátila na přátele, příbuzné, odbory atd.

SEEKWORK = 4 nebo LOOKOJ = 1

0

Ne

1

Ano

9

Nehodí se (WSTATOR = 9 nebo SEEKWORK = 1-3 nebo LOOKOJ = 0, prázdný)

METHODE

107

ČTVRTLETNÍ

Osoba podala inzeráty do novin nebo časopisů nebo odpověděla na inzeráty

SEEKWORK = 4 nebo LOOKOJ = 1

0

Ne

1

Ano

9

Nehodí se (WSTATOR = 9 nebo SEEKWORK = 1-3 nebo LOOKOJ = 0, prázdný)

METHODF

108

ČTVRTLETNÍ

Osoba sledovala inzeráty v novinách a časopisech

SEEKWORK = 4 nebo LOOKOJ = 1

0

Ne

1

Ano

9

Nehodí se (WSTATOR = 9 nebo SEEKWORK = 1-3 nebo LOOKOJ = 0, prázdný)

METHODG

109

ČTVRTLETNÍ

Osoba podstoupila test, pohovor nebo zkoušku

SEEKWORK = 4 nebo LOOKOJ = 1

0

Ne

1

Ano

9

Nehodí se (WSTATOR = 9 nebo SEEKWORK = 1-3 nebo LOOKOJ = 0, prázdný)

METHODH

110

ČTVRTLETNÍ

Osoba hledala pozemek, prostory nebo vybavení

SEEKWORK = 4 nebo LOOKOJ = 1

0

Ne

1

Ano

9

Nehodí se (WSTATOR = 9 nebo SEEKWORK = 1-3 nebo LOOKOJ = 0, prázdný)

METHODI

111

ČTVRTLETNÍ

Osoba se snažila získat povolení, licenci, finanční prostředky

SEEKWORK = 4 nebo LOOKOJ = 1

0

Ne

1

Ano

9

Nehodí se (WSTATOR = 9 nebo SEEKWORK = 1-3 nebo LOOKOJ = 0, prázdný)

METHODJ

112

ČTVRTLETNÍ

Osoba čekala na odpovědi na žádost o zaměstnání

SEEKWORK = 4 nebo LOOKOJ = 1

0

Ne

1

Ano

9

Nehodí se (WSTATOR = 9 nebo SEEKWORK = 1-3 nebo LOOKOJ = 0, prázdný)

METHODK

113

ČTVRTLETNÍ

Osoba čekala na zprávu z úřadu práce

SEEKWORK = 4 nebo LOOKOJ = 1

0

Ne

1

Ano

9

Nehodí se (WSTATOR = 9 nebo SEEKWORK = 1-3 nebo LOOKOJ = 0, prázdný)

METHODL

114

ČTVRTLETNÍ

Osoba čekala na výsledky výběrového řízení na místo ve veřejném sektoru

SEEKWORK = 4 nebo LOOKOJ = 1

0

Ne

1

Ano

9

Nehodí se (WSTATOR = 9 nebo SEEKWORK = 1-3 nebo LOOKOJ = 0, prázdný)

METHODM

115

ČTVRTLETNÍ

Osoba používala jiné metody

SEEKWORK = 4 nebo LOOKOJ = 1

0

Ne

1

Ano

9

Nehodí se (WSTATOR = 9 nebo SEEKWORK = 1-3 nebo LOOKOJ = 0, prázdný)

WANTWORK

116

ČTVRTLETNÍ

Přání pracovat u osob, které nehledají zaměstnání

Osoba nehledá zaměstnání:

SEEKWORK = 3

1

— ale přesto by ráda pracovala

2

— a pracovat nechce

9

Nehodí se (SEEKWORK ≠ 3)

prázdný

Žádná odpověď

AVAILBLE

117

ČTVRTLETNÍ

Možnost začít pracovat během dvou týdnů

SEEKWORK = 1, 4 nebo WANTWORK = 1, prázdný nebo WISHMORE=1 nebo SIGNISAL = 3

Jestliže osoba teď najde zaměstnání:

1

může začít pracovat okamžitě (během dvou týdnů)

2

nemůže začít pracovat okamžitě (během dvou týdnů)

9

Nehodí se (SEEKWORK ≠ 1 a SEEKWORK ≠ 4 a WANTWORK ≠ 1 a WANTWORK ≠ prázdný a WISHMORE ≠ 1 a SIGNISAL ≠ 3)

AVAIREAS

118

ROČNÍ

Důvody, proč osoba nemůže začít pracovat během dvou týdnů

Osoba nemůže začít pracovat okamžitě (během dvou týdnů), protože:

AVAILBLE = 2

1

| — | musí dokončit vzdělávání nebo odbornou přípravu |
| --- | --- |

—

musí dokončit vzdělávání nebo odbornou přípravu

2

| — | musí dokončit povinnou základní vojenskou nebo civilní službu |
| --- | --- |

—

musí dokončit povinnou základní vojenskou nebo civilní službu

3

| — | nemůže opustit současné zaměstnání během dvou týdnů z důvodu výpovědní lhůty |
| --- | --- |

—

nemůže opustit současné zaměstnání během dvou týdnů z důvodu výpovědní lhůty

4

| — | má osobní nebo rodinné povinnosti (včetně mateřství) |
| --- | --- |

—

má osobní nebo rodinné povinnosti (včetně mateřství)

5

— je nemocná nebo zdravotně postižená

6

— má jiné důvody

9

Nehodí se (AVAILBLE ≠ 2)

prázdný

Žádná odpověď

PRESEEK

119

ROČNÍ

Situace osoby bezprostředně před hledáním zaměstnání (čekáním na začátek nového zaměstnání)

SEEKWORK = 1, 2, 4

1

Osoba pracovala (včetně učňů a praktikantů)

2

Osoba navštěvovala řádné denní studium (včetně učňů a praktikantů)

3

Osoba vykonávala povinnou základní vojenskou nebo civilní službu

4

Osoba měla domácí nebo rodinné povinnosti

5

Ostatní (např. byla v důchodu)

9

Nehodí se (SEEKWORK = 3, 9)

prázdný

Žádná odpověď

NEEDCARE

120

ROČNÍ

Potřeba pečovatelských zařízení

Osoba nehledá zaměstnání nebo pracuje na částečný úvazek, protože:

FTPTREAS = 3 nebo SEEKREAS = 3

1

nejsou k dispozici vhodná zařízení péče o děti nebo tato zařízení nejsou cenově dostupná

2

nejsou k dispozici vhodná zařízení péče o nemocné, postižené či seniory nebo tato zařízení nejsou cenově dostupná

3

nejsou k dispozici vhodná zařízení péče jak o děti, tak o nemocné, postižené či seniory nebo tato zařízení nejsou cenově dostupná

4

Potřeba pečovatelských zařízení nemá vliv na rozhodnutí pracovat na částečný úvazek nebo nehledat zaměstnání

9

Nehodí se (FTPTREAS ≠ 3 a SEEKREAS ≠ 3)

prázdný

Žádná odpověď

REGISTER

121

ROČNÍ

Evidence u úřadu práce

Všichni od 15 do 74 let

1

Osoba je zařazena do evidence u úřadu práce a pobírá příspěvky nebo podpory

2

Osoba je zařazena do evidence u úřadu práce, ale nepobírá příspěvky nebo podpory

3

Osoba není zařazena do evidence u úřadu práce, ale pobírá příspěvky nebo podpory

4

Osoba není zařazena do evidence u úřadu práce a nepobírá příspěvky nebo podpory

9

Nehodí se (dítě mladší 15 let nebo osoba starší 75 let)

prázdný

Žádná odpověď

HLAVNÍ PRACOVNÍ SITUACE

MAINSTAT

(volitelné)

122

ROČNÍ

Hlavní pracovní situace

Všichni od 15 let včetně

1

Osoba vykonává zaměstnání nebo povolání, včetně neplacených prací v rodinném podniku a včetně učení, placené stáže apod.

2

Bez zaměstnání

3

Žák, student, další vzdělávání, neplacená pracovní činnost

4

Osoba je v důchodu, předčasném důchodu nebo ukončila samostatnou výdělečnou činnost

5

Trvalá invalidita

6

Povinná základní vojenská služba

7

V domácnosti

8

Jiná neaktivní osoba

9

Nehodí se (dítě mladší 15 let)

prázdný

Žádná odpověď

VZDĚLÁVÁNÍ A ODBORNÁ PŘÍPRAVA

EDUCSTAT

123

ČTVRTLETNÍ

Student nebo učeň v rámci řádného systému vzdělávání během posledních čtyř týdnů

Všichni od 15 let včetně

1

Osoba byla student nebo učeň

3

Osoba byla student nebo učeň, ale měla prázdniny

2

Osoba nebyla student nebo učeň

9

Nehodí se (dítě mladší 15 let)

prázdný

Žádná odpověď

EDUCLEVL

124

ČTVRTLETNÍ

Stupeň vzdělávání nebo odborné přípravy

EDUCSTAT = 1 nebo 3

1

ISCED 1

2

ISCED 2

3

ISCED 3

4

ISCED 4

5

ISCED 5

6

ISCED 6

9

Nehodí se (EDUCSTAT = 2, 9, prázdný)

prázdný

Žádná odpověď

EDUCFILD

(volitelné)

125/127

ROČNÍ

Obor vzdělávání nebo odborné přípravy

EDUCSTAT = 1 nebo 3 a EDUCLEVL = 3 to 6

000

Všeobecné programy

100

Odborná příprava učitelů a pedagogika

200

Humanitní obory, jazyky a umění

222

Cizí jazyky

300

Sociální vědy, obchod a právo

400

Věda, matematika a informatika

420

Vědy o živé přírodě (včetně biologie a věd o životním prostředí)

440

Fyzikální vědy (včetně fyziky, chemie a věd o Zemi)

460

Matematika, statistika

481

Informatika

482

Uživatelská informatika

500

Strojírenství, zpracovatelský průmysl a stavebnictví

600

Zemědělství a veterinární lékařství

700

Zdravotnictví a sociální péče

800

Služby

900

Není známo

999

Nehodí se (EDUCSTAT = 2, 9, prázdný nebo EDUCLEVL ≠ (3 to 6))

prázdný

Žádná odpověď

COURATT

128

ČTVRTLETNÍ

Účastnil(a) jste se nějakých kurzů, seminářů, konferencí nebo jste absolvoval(a) zvláštní výuku mimo rámec řádného systému vzdělávání (dále jen „výukové činnosti“) během posledních čtyř týdnů?

Všichni od 15 let včetně

1

Ano

2

Ne

9

Nehodí se (dítě mladší 15 let)

prázdný

Žádná odpověď

COURLEN

129/131

ČTVRTLETNÍ

Počet hodin věnovaný všem výukovým činnostem během posledních čtyř týdnů

COURATT = 1

3 číslice

Počet hodin

999

Nehodí se (COURATT = 2, 9, prázdný)

prázdný

Žádná odpověď

COURPURP

(volitelné)

132

ROČNÍ

Účel poslední výukové činnosti

COURATT = 1

1

Převážně pracovní

2

Převážně osobní/společenský

9

Nehodí se (COURATT = 2, 9, prázdný)

prázdný

Žádná odpověď

COURFILD

(volitelné)

133/135

ROČNÍ

Obor poslední výukové činnosti

COURATT = 1

000

Všeobecné programy

100

Odborná příprava učitelů a pedagogika

200

Humanitní obory, jazyky a umění

222

Cizí jazyky

300

Sociální vědy, obchod a právo

400

Věda, matematika a informatika

420

Vědy o živé přírodě (včetně biologie a věd o životním prostředí)

440

Fyzikální vědy (včetně fyziky, chemie a věd o Zemi)

460

Matematika, statistika

481

Informatika

482

Uživatelská informatika

500

Strojírenství, zpracovatelský průmysl a stavebnictví

600

Zemědělství a veterinární lékařství

700

Zdravotnictví a sociální péče

800

Služby

900

Není známo

999

Nehodí se (COURATT = 2, 9, prázdný)

prázdný

Žádná odpověď

COURWORH

(volitelné)

136

ROČNÍ

Probíhala poslední výuková činnost během placené pracovní doby?

COURATT = 1

1

Výhradně během placené pracovní doby

2

Převážně během placené pracovní doby

3

Převážně mimo placenou pracovní dobu

4

Výhradně mimo placenou pracovní dobu

5

V té době bez zaměstnání

9

Nehodí se (COURATT = 2, 9, prázdný)

prázdný

Žádná odpověď

HATLEVEL

137/138

ČTVRTLETNÍ

Nejvyšší stupeň dosaženého vzdělání nebo odborné přípravy

Všichni od 15 let včetně

00

Žádné formální vzdělání nebo nižší než ISCED 1

11

ISCED 1

21

ISCED 2

22

ISCED 3c (kratší než dva roky)

31

ISCED 3c (dva roky a více)

32

ISCED 3 a, b

30

ISCED 3 (bez možnosti rozlišení mezi a, b nebo c, 2 roky a více)

41

ISCED 4a, b

42

ISCED 4c

43

ISCED 4 (bez možnosti rozlišení mezi a, b nebo c)

51

ISCED 5b

52

ISCED 5a

60

ISCED 6

99

Nehodí se (dítě mladší 15 let)

prázdný

Žádná odpověď

HATFIELD

139/141

ROČNÍ

Obor, ve kterém byl dosažen nejvyšší stupeň vzdělání nebo odborné přípravy

HATLEVEL = 22 až 60

000

Všeobecné programy

100

Odborná příprava učitelů a pedagogika

200

Humanitní obory, jazyky a umění

222

Cizí jazyky

300

Sociální vědy, obchod a právo

400

Věda, matematika a informatika

420

Vědy o živé přírodě (včetně biologie a věd o životním prostředí)

440

Fyzikální vědy (včetně fyziky, chemie a věd o Zemi)

460

Matematika, statistika

481

Informatika

482

Uživatelská informatika

500

Strojírenství, zpracovatelský průmysl a stavebnictví

600

Zemědělství a veterinární lékařství

700

Zdravotnictví a sociální péče

800

Služby

900

Není známo

999

Nehodí se (HATLEVEL = 00, 11, 21, 99, prázdný)

prázdný

Žádná odpověď

HATYEAR

142/145

ROČNÍ

Rok, v němž byl nejvyšší stupeň vzdělání nebo odborné přípravy úspěšně dokončen

Uvádí se daný rok čtyřmístným číslem

Všichni od 15 let včetně

9999

Nehodí se (dítě mladší 15 let)

prázdný

Žádná odpověď

SITUACE ROK PŘED PROVÁDĚNÍM ZJIŠŤOVÁNÍ

WSTAT1Y

146

ROČNÍ

Situace s ohledem na činnost rok před prováděním zjišťování

Všichni od 15 let včetně

1

Osoba vykonává zaměstnání nebo povolání, včetně neplacených prací v rodinném podniku a včetně učení, placené stáže apod.

2

Bez zaměstnání

3

Žák, student, další vzdělávání, neplacená pracovní činnost

4

Osoba je v důchodu, předčasném důchodu nebo ukončila samostatnou výdělečnou činnost

5

Trvalá invalidita

6

Povinná základní vojenská služba

7

V domácnosti

8

Jiná neaktivní osoba

9

Nehodí se (dítě mladší 15 let)

prázdný

Žádná odpověď

STAPRO1Y

147

ROČNÍ

Postavení v zaměstnání jeden rok před prováděním zjišťování

WSTAT1Y = 1

1

Osoba samostatně výdělečně činná se zaměstnanci

2

Osoba samostatně výdělečně činná bez zaměstnanců

3

Zaměstnanec

4

Spolupracující rodinný příslušník

9

Nehodí se (WSTAT1Y ≠ 1)

prázdný

Žádná odpověď

NACE1Y2D

148/149

ROČNÍ

Hospodářská činnost místní jednotky, v níž osoba pracovala jeden rok před prováděním zjišťování

Podle NACE Rev. 1.1

WSTAT1Y = 1

00

Nehodí se (WSTAT1Y ≠ 1)

prázdný

Žádná odpověď

COUNTR1Y

150/151

ROČNÍ

Země trvalého bydliště rok před prováděním zjišťování

Kódování viz kódy zemí ISO

Všichni od 1 roku včetně

99

Nehodí se (dítě mladší 1 roku)

prázdný

Žádná odpověď

REGION1Y

152/153

ROČNÍ

Region trvalého bydliště rok před prováděním zjišťování

NUTS 2

Všichni od 1 roku včetně

99

Nehodí se (osoba, která změnila zemi pobytu, nebo dítě mladší jednoho roku)

prázdný

Žádná odpověď

PŘÍJEM

INCMON

(volitelné)

Možnost dodání se zpožděním 18 měsíců

154/161

ROČNÍ

Měsíční (čistá) mzda z hlavního zaměstnání

STAPRO=3

00000000-99999998

Osm číslic představujících měsíční (čistou) mzdu z hlavního zaměstnání včetně měsíčních příplatků (v národní měně)

99999999

Nehodí se (STAPRO ≠ 3)

prázdný

Žádná odpověď

TECHNICKÉ ÚDAJE VZTAHUJÍCÍ SE K PROVÁDĚNÍ ZJIŠŤOVÁNÍ

REFYEAR

162/165

ČTVRTLETNÍ

Rok provádění zjišťování

Uvádí se daný rok čtyřmístným číslem

Všichni

REFWEEK

166/167

ČTVRTLETNÍ

Referenční týden

Číslo týdne, počítaného vždy od pondělí do neděle

Všichni

INTWEEK

168/169

ČTVRTLETNÍ

Týden provádění zjišťování

Číslo týdne, počítaného vždy od pondělí do neděle

Všichni

COUNTRY

170/171

ČTVRTLETNÍ

Země

Kódování viz kódy zemí ISO

Všichni

REGION

172/173

ČTVRTLETNÍ

Region domácnosti

NUTS 2

Všichni

DEGURBA

174

ČTVRTLETNÍ

Stupeň urbanizace

Všichni

1

Hustě osídlená oblast

2

Středně osídlená oblast

3

Řídce osídlená oblast

HHNUM

175/180

ČTVRTLETNÍ

Pořadové číslo domácnosti

Pořadová čísla jsou přidělována národními statistickými úřady a jsou zachovávána ve všech vlnách

Záznamy vztahující se k různým členům téže domácnosti mají totéž pořadové číslo

Všichni

HHTYPE

181

ČTVRTLETNÍ

Druh domácnosti

Všichni

1

Osoba žije v domácnosti (nebo trvale v hotelu), kde je prováděno i zjišťování

2

Osoba žije v zařízení, kde je prováděno i zjišťování

3

Osoba žije v zařízení, ale zjišťování je prováděno v uvedené domácnosti

4

Osoba žije v jiné domácnosti na území daného státu, ale zjišťování je prováděno v domácnosti původu

HHINST

182

ČTVRTLETNÍ

Druh zařízení

HHTYPE = 2,3

1

Vzdělávací zařízení

2

Zdravotnické zařízení

3

Jiné sociální zařízení

4

Církevní zařízení (které není zahrnuto v 1-3)

5

Ubytovna pro dělníky, ubytovna na stavbě, studentská ubytovna, univerzitní kolej atd.

6

Kasárna a jiná vojenská zařízení

7

Jiné (např. vězení)

9

Nehodí se (HHTYPE = 1, 4)

prázdný

Žádná odpověď

COEFFY

183/188

ROČNÍ

Roční váhový faktor

Všichni

0000-9999

Položky 183 až 186 obsahují celá čísla

00-99

Položky 187 a 188 obsahují desetinná místa

COEFFQ

189/194

ČTVRTLETNÍ

Čtvrtletní váhový faktor

Všichni

0000-9999

Položky 189 až 192 obsahují celá čísla

00-99

Položky 193 a 194 obsahují desetinná místa

COEFFH

195/200

ROČNÍ

Čtvrtletní váhový faktor výběrového souboru pro charakteristiky domácností (v případě výběrového souboru jednotlivců)

Všichni

0000-9999

Položky 195 až 198 obsahují celá čísla

00-99

Položky 199 a 200 obsahují desetinná místa

INTWAVE

201

ČTVRTLETNÍ

Pořadové číslo vlny prováděného zjišťování

Všichni

1-8

Pořadové číslo vlny

INTQUEST

202

ČTVRTLETNÍ

Použitý dotazník

Všichni

1

Pouze základní proměnné

2

Celý dotazník

---

| 17.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 71/61 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 71/61

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 431/2005

ze dne 16. března 2005,

kterým se pro rok 2005 stanoví odchylka od nařízení (ES) č. 1518/2003, pokud jde o data vydání vývozních licencí v odvětví vepřového masa

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2759/75 ze dne 29. října 1975 o společné organizaci trhu s vepřovým masem (1), a zejména na čl. 8 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 3 odst. 3 nařízení Komise (ES) č. 1518/2003 ze dne 28. srpna 2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla k režimu vývozních licencí v odvětví vepřového masa (2), se vývozní licence vydávají ve středu bezprostředně následující po týdnu, v němž byly podány žádosti o licence, za předpokladu, že v mezidobí nebyla přijata Komisí žádná zvláštní opatření. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 3 odst. 3 nařízení Komise (ES) č. 1518/2003 ze dne 28. srpna 2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla k režimu vývozních licencí v odvětví vepřového masa (2), se vývozní licence vydávají ve středu bezprostředně následující po týdnu, v němž byly podány žádosti o licence, za předpokladu, že v mezidobí nebyla přijata Komisí žádná zvláštní opatření.

| (2) | S ohledem na svátky v roce 2005 a na nepravidelné zveřejňování Úředního věstníku Evropské unie během svátků se období mezi podáním žádostí a dnem vydání licencí jeví jako velice krátké k zajištění řádného řízení trhu, a proto je třeba toto období prodloužit. |
| --- | --- |

(2)

S ohledem na svátky v roce 2005 a na nepravidelné zveřejňování Úředního věstníku Evropské unie během svátků se období mezi podáním žádostí a dnem vydání licencí jeví jako velice krátké k zajištění řádného řízení trhu, a proto je třeba toto období prodloužit.

| (3) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro vepřové maso, |
| --- | --- |

(3)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro vepřové maso,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Odchylně od čl. 3 odst. 3 nařízení (ES) č. 1518/2003 se v roce 2005 licence vydávají v datech uvedených v příloze tohoto nařízení.

Tato odchylka se uplatní za předpokladu, že před uvedenými daty vydání nebudou přijata žádná zvláštní opatření podle čl. 3 odst. 4 nařízení (ES) č. 1518/2003.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. března 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 282, 1.11.1975, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1365/2000 (Úř. věst. L 156, 29.6.2000, s. 5).

1

(2)  Úř. věst. L 217, 29.8.2003, s. 35. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1361/2004 (Úř. věst. L 253, 29.7.2004, s. 9).

2

---

PŘÍLOHA

| Období, ve kterém se podávají žádosti o licence: | Datum vydání |
| --- | --- |
| od 21. do 25. března 2005 | 31. března 2005 |
| od 2. do 6. května 2005 | 12. května 2005 |
| od 9. do 13. května 2005 | 19. května 2005 |
| od 8. do 12. srpna 2005 | 18. srpna 2005 |
| od 24. do 28. října 2005 | 4. listopadu 2005 |
| od 19. do 23. prosince 2005 | 29. prosince 2005 |

Období, ve kterém se podávají žádosti o licence:

Datum vydání

od 21. do 25. března 2005

31. března 2005

od 2. do 6. května 2005

12. května 2005

od 9. do 13. května 2005

19. května 2005

od 8. do 12. srpna 2005

18. srpna 2005

od 24. do 28. října 2005

4. listopadu 2005

od 19. do 23. prosince 2005

29. prosince 2005

---

| 17.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 71/63 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 71/63

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 432/2005

ze dne 16. března 2005,

kterým se pro rok 2005 stanoví odchylka od nařízení (ES) č. 596/2004 a (ES) č. 633/2004, pokud jde o data vydání vývozních licencí v odvětví vajec a v odvětví drůbežího masa

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2771/75 ze dne 29. října 1975 o společné organizaci trhu s vejci (1), a zejména na čl. 3 odst. 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2777/75 ze dne 29. října 1975 o společné organizaci trhu s drůbežím masem (2), a zejména na čl. 3 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 3 odst. 3 nařízení Komise (ES) č. 596/2004 (3) a čl. 3 odst. 3 nařízení Komise (ES) č. 633/2004 (4) kterým se stanoví prováděcí pravidla k režimu vývozních licencí v odvětví vajec a v odvětví drůbežího masa, se vývozní licence vydávají ve středu následující po týdnu, v němž byly podány žádosti o licence, za předpokladu, že Komise mezitím nepřijala žádná zvláštní opatření. |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 3 odst. 3 nařízení Komise (ES) č. 596/2004 (3) a čl. 3 odst. 3 nařízení Komise (ES) č. 633/2004 (4) kterým se stanoví prováděcí pravidla k režimu vývozních licencí v odvětví vajec a v odvětví drůbežího masa, se vývozní licence vydávají ve středu následující po týdnu, v němž byly podány žádosti o licence, za předpokladu, že Komise mezitím nepřijala žádná zvláštní opatření.

| (2) | S ohledem na svátky v roce 2005 a na nepravidelné zveřejňování Úředního věstníku Evropské unie během svátků se období mezi podáním žádostí a dnem vydání licencí jeví jako velice krátké k zajištění řádného řízení trhu, a proto je třeba toto období prodloužit. |
| --- | --- |

(2)

S ohledem na svátky v roce 2005 a na nepravidelné zveřejňování Úředního věstníku Evropské unie během svátků se období mezi podáním žádostí a dnem vydání licencí jeví jako velice krátké k zajištění řádného řízení trhu, a proto je třeba toto období prodloužit.

| (3) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro drůbeží maso a vejce, |
| --- | --- |

(3)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro drůbeží maso a vejce,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Odchylně od čl. 3 odst. 3 nařízení (ES) č. 596/2004 a čl. 3 odst. 3 nařízení (ES) č. 633/2004 se v roce 2005 licence vydávají v datech uvedených v příloze tohoto nařízení.

Tato odchylka se uplatní za předpokladu, že před uvedenými daty vydání nebudou přijata žádná zvláštní opatření podle čl. 3 odst. 4 nařízení (ES) č. 596/2004 a čl. 3 odst. 4 nařízení (ES) č. 633/2004.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. března 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 282, 1.11.1975, s. 49. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 806/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 282, 1.11.1975, s. 77. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 806/2003.

2

(3)  Úř. věst. L 94, 31.3.2004, s. 33. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1475/2004 (Úř. věst. L 271, 19.8.2004).

3

(4)  Úř. věst. L 100, 6.4.2004, s. 8. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1498/2004 (Úř. věst. L 275, 25.8.2004).

4

---

PŘÍLOHA

| Období, ve kterém se podávají žádosti o licence | Datum vydání |
| --- | --- |
| od 21. do 25. března 2005 | 31. března 2005 |
| od 2. do 6. května 2005 | 12. května 2005 |
| od 9. do 13. května 2005 | 19. května 2005 |
| od 8. do 12. srpna 2005 | 18. srpna 2005 |
| od 24. do 28. října 2005 | 4. listopadu 2005 |
| od 19. do 23. prosince 2005 | 29. prosince 2005 |

Období, ve kterém se podávají žádosti o licence

Datum vydání

od 21. do 25. března 2005

31. března 2005

od 2. do 6. května 2005

12. května 2005

od 9. do 13. května 2005

19. května 2005

od 8. do 12. srpna 2005

18. srpna 2005

od 24. do 28. října 2005

4. listopadu 2005

od 19. do 23. prosince 2005

29. prosince 2005

---

| 17.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 71/65 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 71/65

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 433/2005

ze dne 16. března 2005,

kterým se stanoví vývozní náhrady pro olivový olej

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady č. 136/66/EHS ze dne 22 září 1966 o zřízení společné organizace trhu s oleji a tuky (1), a zejména na čl. 3 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dle článku 3 nařízení č. 136/66/EHS může být rozdíl mezi cenami ve Společenství a cenami v mezinárodním obchodě pokryt náhradou pro vývoz olivového oleje do třetích zemí. |
| --- | --- |

(1)

Dle článku 3 nařízení č. 136/66/EHS může být rozdíl mezi cenami ve Společenství a cenami v mezinárodním obchodě pokryt náhradou pro vývoz olivového oleje do třetích zemí.

| (2) | Podrobná pravidla pro stanovení a udělování vývozních náhrad pro olivový olej jsou obsažena v nařízení Komise (EHS) č. 616/72 (2). |
| --- | --- |

(2)

Podrobná pravidla pro stanovení a udělování vývozních náhrad pro olivový olej jsou obsažena v nařízení Komise (EHS) č. 616/72 (2).

| (3) | Dle čl. 3 odst. 3 nařízení č. 136/66/EHS musí být náhrada stejná pro celé Společenství. |
| --- | --- |

(3)

Dle čl. 3 odst. 3 nařízení č. 136/66/EHS musí být náhrada stejná pro celé Společenství.

| (4) | V souladu s čl. 3 odst. 4 nařízení č. 136/66/EHS musí být náhrada pro olivový olej stanovena s ohledem na stávající situaci a předpokládaný vývoj cen a dostupnosti olivového oleje na trhu Společenství a cen v mezinárodním obchodě. Nicméně v případě, že situace v mezinárodním obchodě nedovoluje stanovit nejvýhodnější kótace olivového oleje, je možné vzít v úvahu cenu nejvýznamnějších konkurenčních rostlinných olejů v mezinárodním obchodě a rozdíl zaznamenaný mezi touto cenou a cenou olivového oleje v rámci určitého reprezentativního období. Výše náhrady nesmí překročit rozdíl mezi cenou olivového oleje ve Společenství a v mezinárodním obchodě, případně upravený tak, aby zohledňoval vývozní náklady produktů na světovém trhu. |
| --- | --- |

(4)

V souladu s čl. 3 odst. 4 nařízení č. 136/66/EHS musí být náhrada pro olivový olej stanovena s ohledem na stávající situaci a předpokládaný vývoj cen a dostupnosti olivového oleje na trhu Společenství a cen v mezinárodním obchodě. Nicméně v případě, že situace v mezinárodním obchodě nedovoluje stanovit nejvýhodnější kótace olivového oleje, je možné vzít v úvahu cenu nejvýznamnějších konkurenčních rostlinných olejů v mezinárodním obchodě a rozdíl zaznamenaný mezi touto cenou a cenou olivového oleje v rámci určitého reprezentativního období. Výše náhrady nesmí překročit rozdíl mezi cenou olivového oleje ve Společenství a v mezinárodním obchodě, případně upravený tak, aby zohledňoval vývozní náklady produktů na světovém trhu.

| (5) | Dle čl. 3 odst. 3 třetí odrážky písm. b) nařízení č. 136/66/EHS je možné rozhodnout, že se náhrada stanoví prostřednictvím nabídkového řízení. Nabídkové řízení se vztahuje na částku náhrady a může se omezovat na určité země určení, množství, kvalitu a určitou úpravu. |
| --- | --- |

(5)

Dle čl. 3 odst. 3 třetí odrážky písm. b) nařízení č. 136/66/EHS je možné rozhodnout, že se náhrada stanoví prostřednictvím nabídkového řízení. Nabídkové řízení se vztahuje na částku náhrady a může se omezovat na určité země určení, množství, kvalitu a určitou úpravu.

| (6) | Dle čl. 3 odst. 3 druhé odrážky nařízení č. 136/66/EHS mohou být náhrady pro olivový olej stanoveny v různé výši, v závislosti na dané oblasti, pokud je to vzhledem k situaci na světovém trhu nebo vzhledem k zvláštním požadavkům na určitých trzích nutné. |
| --- | --- |

(6)

Dle čl. 3 odst. 3 druhé odrážky nařízení č. 136/66/EHS mohou být náhrady pro olivový olej stanoveny v různé výši, v závislosti na dané oblasti, pokud je to vzhledem k situaci na světovém trhu nebo vzhledem k zvláštním požadavkům na určitých trzích nutné.

| (7) | Náhrady je třeba stanovovat alespoň jednou měsíčně, přičemž je možné je mezitím změnit. |
| --- | --- |

(7)

Náhrady je třeba stanovovat alespoň jednou měsíčně, přičemž je možné je mezitím změnit.

| (8) | Při použití těchto pravidel na současnou situaci na trhu s olivovým olejem a zejména na ceny těchto produktů ve Společenství a na trzích třetích zemí je třeba náhrady stanovit dle přílohy tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(8)

Při použití těchto pravidel na současnou situaci na trhu s olivovým olejem a zejména na ceny těchto produktů ve Společenství a na trzích třetích zemí je třeba náhrady stanovit dle přílohy tohoto nařízení.

| (9) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro oleje a tuky, |
| --- | --- |

(9)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro oleje a tuky,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vývozní náhrady pro produkty uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. c) nařízení č. 136/66/EHS se stanovují dle přílohy tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 17. března 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 16. března 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. 172, 30.9.1966, s. 3025/66. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 865/2004 (Úř. věst. L 161, 30.4.2004, s. 97).

1

(2)  Úř. věst. L 78, 31.3.1972, p. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (EHS) č. 2962/77 (Úř. věst. L 348, 30.12.1977, s. 53).

2

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 16. března 2005, kterým se stanoví vývozní náhrady pro olivový olej

| Kód výrobku | Místo určení | Měrná jednotka | Výše náhrady |
| --- | --- | --- | --- |
| 1509 10 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 10 90 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 90 00 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 90 00 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1510 00 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1510 00 90 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| Pozn.: Kódy produktů a kódy míst určení série „A“ stanovilo nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1), ve znění pozdějších předpisů.
  Numerické kódy míst určení jsou stanoveny v nařízení Komise (ES) č. 2081/2003 (Úř. věst. L 313, 28.11.2003, s. 11). |

Kód výrobku

Místo určení

Měrná jednotka

Výše náhrady

1509 10 90 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 10 90 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 90 00 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 90 00 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

1510 00 90 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1510 00 90 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

Pozn.: Kódy produktů a kódy míst určení série „A“ stanovilo nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1), ve znění pozdějších předpisů.

Numerické kódy míst určení jsou stanoveny v nařízení Komise (ES) č. 2081/2003 (Úř. věst. L 313, 28.11.2003, s. 11).

---

II Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Komise

| 17.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 71/67 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 71/67

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 25. února 2005,

kterým se mění rozhodnutí 94/140/ES o zřízení Poradního výboru pro koordinaci boje proti podvodům

(2005/223/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutím Komise 94/140/ES (1) Komise zřídila Poradní výbor pro koordinaci boje proti podvodům (dále jen „výbor“), s kterým může konzultovat jakoukoli otázku z oblasti předcházení podvodům a nesrovnalostem a jejich potírání, jakož i jakoukoli otázku z oblasti spolupráce mezi členskými státy nebo mezi nimi a Komisí. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím Komise 94/140/ES (1) Komise zřídila Poradní výbor pro koordinaci boje proti podvodům (dále jen „výbor“), s kterým může konzultovat jakoukoli otázku z oblasti předcházení podvodům a nesrovnalostem a jejich potírání, jakož i jakoukoli otázku z oblasti spolupráce mezi členskými státy nebo mezi nimi a Komisí.

| (2) | Od zřízení výboru se mechanismus Společenství na ochranu finančních zájmů Společenství dalekosáhle vyvíjel a posiloval, zejména díky novým legislativním opatřením a organizačním změnám v Komisi. |
| --- | --- |

(2)

Od zřízení výboru se mechanismus Společenství na ochranu finančních zájmů Společenství dalekosáhle vyvíjel a posiloval, zejména díky novým legislativním opatřením a organizačním změnám v Komisi.

| (3) | V nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (2) byla přijata obecná pravidla definující nesrovnalosti a stanovující příslušná opatření a správní sankce v oblasti ochrany finančních zájmů Evropských společenství, v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (3) byla přijata zvláštní pravidla o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí, která se použijí ve všech oblastech činnosti Společenství. |
| --- | --- |

(3)

V nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (2) byla přijata obecná pravidla definující nesrovnalosti a stanovující příslušná opatření a správní sankce v oblasti ochrany finančních zájmů Evropských společenství, v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (3) byla přijata zvláštní pravidla o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí, která se použijí ve všech oblastech činnosti Společenství.

| (4) | Článek 280, který do Smlouvy o ES zavedla Amsterodamská smlouva, poskytuje boji proti podvodům nový institucionální rámec. Nové znění stanoví zejména sdílené pravomoci Společenství a členských států a úzkou a pravidelnou spolupráci mezi příslušnými orgány členských států a Komise v zájmu ochrany finančních zájmů Společenství. |
| --- | --- |

(4)

Článek 280, který do Smlouvy o ES zavedla Amsterodamská smlouva, poskytuje boji proti podvodům nový institucionální rámec. Nové znění stanoví zejména sdílené pravomoci Společenství a členských států a úzkou a pravidelnou spolupráci mezi příslušnými orgány členských států a Komise v zájmu ochrany finančních zájmů Společenství.

| (5) | Rozhodnutím Komise 1999/352/ES, ESUO, Euratom (4) se v rámci Komise zřídil Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF), jenž má provádět vyšetřování podvodů; má odpovědnost v rámci všech činností spojených s ochranou zájmů Společenství proti nepatřičnému chování, které by mohlo být administrativně nebo trestně stíháno. |
| --- | --- |

(5)

Rozhodnutím Komise 1999/352/ES, ESUO, Euratom (4) se v rámci Komise zřídil Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF), jenž má provádět vyšetřování podvodů; má odpovědnost v rámci všech činností spojených s ochranou zájmů Společenství proti nepatřičnému chování, které by mohlo být administrativně nebo trestně stíháno.

| (6) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 (5) a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (6) stanovila právní rámec činností OLAFu a pověřila ho zejména zajištěním spolupráce mezi příslušnými orgány členských států a Komise s cílem zkoordinovat činnosti, jejichž cílem je ochrana finančních zájmů Společenství proti podvodům. |
| --- | --- |

(6)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 (5) a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (6) stanovila právní rámec činností OLAFu a pověřila ho zejména zajištěním spolupráce mezi příslušnými orgány členských států a Komise s cílem zkoordinovat činnosti, jejichž cílem je ochrana finančních zájmů Společenství proti podvodům.

| (7) | V oblasti ochrany eura proti padělání se nařízením Rady (ES) č. 1338/2001 (7) zorganizovala úzká a pravidelná spolupráce zejména mezi vnitrostátními orgány a Komisí, přičemž Komise byla pověřena prostřednictvím konzultací v poradním výboru zajišťovat celkovou ochranu jednotné evropské měny. Rozhodnutím Rady 2001/923/ES (8) byla Komise ve spolupráci s členskými státy pověřena správou a prováděním akčního programu výměny, pomoci a odborného vzdělávání za účelem ochrany eura proti padělání (program Pericles). |
| --- | --- |

(7)

V oblasti ochrany eura proti padělání se nařízením Rady (ES) č. 1338/2001 (7) zorganizovala úzká a pravidelná spolupráce zejména mezi vnitrostátními orgány a Komisí, přičemž Komise byla pověřena prostřednictvím konzultací v poradním výboru zajišťovat celkovou ochranu jednotné evropské měny. Rozhodnutím Rady 2001/923/ES (8) byla Komise ve spolupráci s členskými státy pověřena správou a prováděním akčního programu výměny, pomoci a odborného vzdělávání za účelem ochrany eura proti padělání (program Pericles).

| (8) | Vzhledem k nové situaci v právním řádu Společenství a horizontální úloze výboru je třeba upravit poradní pravomoci tohoto výboru a zastoupení členských států v tomto výboru; zástupcům členských států musí být nápomocny příslušné vnitrostátní orgány. V zájmu větší pružnosti práce výboru je rovněž třeba stanovit možnost, aby byly vytvořeny pracovní skupiny pro jednotlivá odvětví. |
| --- | --- |

(8)

Vzhledem k nové situaci v právním řádu Společenství a horizontální úloze výboru je třeba upravit poradní pravomoci tohoto výboru a zastoupení členských států v tomto výboru; zástupcům členských států musí být nápomocny příslušné vnitrostátní orgány. V zájmu větší pružnosti práce výboru je rovněž třeba stanovit možnost, aby byly vytvořeny pracovní skupiny pro jednotlivá odvětví.

| (9) | Rozhodnutí 94/140/ES by proto mělo být změněno. |
| --- | --- |

(9)

Rozhodnutí 94/140/ES by proto mělo být změněno.

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Rozhodnutí 94/140/ES se mění takto:

| 1. | V článku 2 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
  „1.   V zájmu lepší organizace úzké a pravidelné spolupráce mezi příslušnými orgány v boji proti podvodům může Komise konzultovat s výborem jakoukoli otázku z oblasti předcházení podvodům a jejich potírání i jakoukoli další protiprávní činnost poškozující finanční zájmy Společenství, jakož i jakoukoli otázku z oblasti spolupráce mezi příslušnými orgány členských států nebo mezi členskými státy a Komisí, jejichž cílem je ochrana finančních zájmů Společenství.
  Komise může s výborem konzultovat jakoukoli otázku, která se týká činností spojených s ochranou finančních zájmů Společenství a s ochranou bankovek a mincí eura proti padělání.
  Komise rovněž může s výborem konzultovat jakoukoli otázku z oblasti právní ochrany finančních zájmů Společenství včetně policejních a soudních aspektů koncepční činnosti a spolupráce v boji proti podvodům.“ |
| --- | --- |

1.

V článku 2 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   V zájmu lepší organizace úzké a pravidelné spolupráce mezi příslušnými orgány v boji proti podvodům může Komise konzultovat s výborem jakoukoli otázku z oblasti předcházení podvodům a jejich potírání i jakoukoli další protiprávní činnost poškozující finanční zájmy Společenství, jakož i jakoukoli otázku z oblasti spolupráce mezi příslušnými orgány členských států nebo mezi členskými státy a Komisí, jejichž cílem je ochrana finančních zájmů Společenství.

Komise může s výborem konzultovat jakoukoli otázku, která se týká činností spojených s ochranou finančních zájmů Společenství a s ochranou bankovek a mincí eura proti padělání.

Komise rovněž může s výborem konzultovat jakoukoli otázku z oblasti právní ochrany finančních zájmů Společenství včetně policejních a soudních aspektů koncepční činnosti a spolupráce v boji proti podvodům.“

| 2. | Článek 3 se mění takto:






  a) | Odstavec 1 se nahrazuje tímto:
  „1.   Výbor se skládá ze dvou zástupců z každého členského státu; mohou jim být nápomocni dva zástupci dotčených příslušných vnitrostátních orgánů.“ |
| --- | --- | --- |

2.

Článek 3 se mění takto:

a)

Odstavec 1 se nahrazuje tímto:

„1.   Výbor se skládá ze dvou zástupců z každého členského státu; mohou jim být nápomocni dva zástupci dotčených příslušných vnitrostátních orgánů.“

| b) | Odstavec 3 se nahrazuje tímto:
  „3.   Pro usnadnění práce v odvětvových oblastech spadajících do jeho působnosti může výbor se souhlasem Komise vytvořit pracovní skupiny. Komise výboru zajistí sekretariát.“ |
| --- | --- |

b)

Odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„3.   Pro usnadnění práce v odvětvových oblastech spadajících do jeho působnosti může výbor se souhlasem Komise vytvořit pracovní skupiny. Komise výboru zajistí sekretariát.“

| 3. | V článku 6 se odkaz na článek 214 Smlouvy nahradí odkazem na článek 287 Smlouvy. |
| --- | --- |

3.

V článku 6 se odkaz na článek 214 Smlouvy nahradí odkazem na článek 287 Smlouvy.

Článek 2

Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem jeho zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 25. února 2005.

Za Komisi

Siim KALLAS

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. L 61, 4.3.1994, s. 27.

1

(2)  Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.

3

(4)  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 20.

4

(5)  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.

5

(6)  Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 8.

6

(7)  Úř. věst. L 181, 4.7.2001, s. 6.

7

(8)  Úř. věst. L 339, 21.12.2001, s. 50.

8

---

| 17.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 71/69 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 71/69

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 14. března 2005,

kterým se mění rozhodnutí 2003/136/ES, pokud jde o ukončení plánu nouzového očkování divokých prasat proti klasickému moru prasat v Lucembursku

(oznámeno pod číslem K(2005) 589)

(Pouze francouzské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2005/224/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 2001/89/ES ze dne 23. října 2001 o opatřeních Společenství pro tlumení klasického moru prasat (1), a zejména na čl. 16 odst. 1 a čl. 20 odst. 2 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V roce 2001 byl potvrzen výskyt klasického moru prasat v populaci divokých prasat v Lucembursku. |
| --- | --- |

(1)

V roce 2001 byl potvrzen výskyt klasického moru prasat v populaci divokých prasat v Lucembursku.

| (2) | Rozhodnutí Komise 2003/136/ES ze dne 27. února 2003 o schválení plánů eradikace klasického moru prasat v populaci divokých prasat a nouzového očkování divokých prasat proti klasickému moru prasat v Lucembursku (2) bylo přijato v rámci více opatření pro tlumení klasického moru prasat. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutí Komise 2003/136/ES ze dne 27. února 2003 o schválení plánů eradikace klasického moru prasat v populaci divokých prasat a nouzového očkování divokých prasat proti klasickému moru prasat v Lucembursku (2) bylo přijato v rámci více opatření pro tlumení klasického moru prasat.

| (3) | Lucembursko předložilo informace o tom, že situace týkající se klasického moru prasat v populaci divokých prasat v Lucembursku se výrazně zlepšila a že schválený plán očkování divokých prasat proti klasickému moru prasat již není třeba uplatňovat. |
| --- | --- |

(3)

Lucembursko předložilo informace o tom, že situace týkající se klasického moru prasat v populaci divokých prasat v Lucembursku se výrazně zlepšila a že schválený plán očkování divokých prasat proti klasickému moru prasat již není třeba uplatňovat.

| (4) | Rozhodnutí 2003/136/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem pozměněno. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí 2003/136/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem pozměněno.

| (5) | Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(5)

Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Rozhodnutí 2003/136/ES se mění takto:

| 1. | Článek 2 se zrušuje. |
| --- | --- |

1.

Článek 2 se zrušuje.

| 2. | Článek 3 se nahrazuje tímto:
  „Článek 3
  Lucembursko uvede v účinnost právní a správní předpisy pro provedení plánů uvedených v článku 1 v oblastech uvedených v příloze.“ |
| --- | --- |

2.

Článek 3 se nahrazuje tímto:

„Článek 3

Lucembursko uvede v účinnost právní a správní předpisy pro provedení plánů uvedených v článku 1 v oblastech uvedených v příloze.“

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Lucemburskému velkovévodství a Francouzské republice.

V Bruselu dne 14. března 2005.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 316, 1.12.2001, s. 5. Směrnice naposledy pozměněná aktem o přistoupení z roku 2003.

1

(2)  Úř. věst. L 53, 28.2.2003, s. 52.

2

---

| 17.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 71/70 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 71/70

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 14. března 2005,

kterým se mění rozhodnutí 2003/526/ES, pokud jde o opatření pro tlumení klasického moru prasat v Německu, Francii, Lucembursku a na Slovensku

(oznámeno pod číslem K(2005) 600)

(Text s významem pro EHP)

(2005/225/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 90/425/EHS ze dne 26. června 1990 o veterinárních a zootechnických kontrolách v obchodu s některými živými zvířaty a produkty uvnitř Společenství s cílem dotvoření vnitřního trhu (1), a zejména na čl. 10 odst. 4 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V reakci na výskyt ohnisek klasického moru prasat v některých členských státech bylo přijato rozhodnutí Komise 2003/526/ES ze dne 18. července 2003 o ochranných opatřeních proti klasickému moru prasat v Belgii, Francii, Německu a na Slovensku (2). Uvedené opatření stanoví některá doplňková opatření pro tlumení klasického moru prasat. |
| --- | --- |

(1)

V reakci na výskyt ohnisek klasického moru prasat v některých členských státech bylo přijato rozhodnutí Komise 2003/526/ES ze dne 18. července 2003 o ochranných opatřeních proti klasickému moru prasat v Belgii, Francii, Německu a na Slovensku (2). Uvedené opatření stanoví některá doplňková opatření pro tlumení klasického moru prasat.

| (2) | Situace co do klasického moru prasat v některých oblastech německé spolkové země Porýní-Falcko, ve francouzském departementu Moselle a v Lucembursku se výrazně zlepšila. Tak je tomu také na územích regionálních veterinárních a potravinových správ Levice, Nitra, Topoľčany, Nové Mesto nad Váhom a v okrese Púchov na Slovensku. Opatření přijatá rozhodnutím 2003/526/ES v souvislosti s těmito oblastmi by se tedy již neměla uplatňovat. |
| --- | --- |

(2)

Situace co do klasického moru prasat v některých oblastech německé spolkové země Porýní-Falcko, ve francouzském departementu Moselle a v Lucembursku se výrazně zlepšila. Tak je tomu také na územích regionálních veterinárních a potravinových správ Levice, Nitra, Topoľčany, Nové Mesto nad Váhom a v okrese Púchov na Slovensku. Opatření přijatá rozhodnutím 2003/526/ES v souvislosti s těmito oblastmi by se tedy již neměla uplatňovat.

| (3) | Na základě celkového výskytu klasického moru prasat v ostatních oblastech Německa, Francie a Slovenska je třeba prodloužit platnost rozhodnutí 2003/526/ES. |
| --- | --- |

(3)

Na základě celkového výskytu klasického moru prasat v ostatních oblastech Německa, Francie a Slovenska je třeba prodloužit platnost rozhodnutí 2003/526/ES.

| (4) | Rozhodnutí 2003/526/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem pozměněno. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí 2003/526/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem pozměněno.

| (5) | Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(5)

Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Rozhodnutí 2003/526/ES se mění takto:

| 1. | V článku 11 se datum „30. dubna 2005“ nahrazuje datem „30. dubna 2006“. |
| --- | --- |

1.

V článku 11 se datum „30. dubna 2005“ nahrazuje datem „30. dubna 2006“.

| 2. | Příloha se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

2.

Příloha se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 14. března 2005.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 224, 18.8.1990, s. 29. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2002/33/ES (Úř. věst. L 315, 19.11.2002, s. 14).

1

(2)  Úř. věst. L 183, 22.7.2003, s. 46. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 2004/831/ES (Úř. věst. L 359, 4.12.2004, s. 61).

2

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA

ČÁST I

Oblasti Německa a Francie podle článků 2, 3, 5, 6, 7 a 8

| 1. | Německo: ve spolkové zemi Porýní-Falcko:






  a) | Kreise: Bad Dürkheim, Donnersbergkreis a Südliche Weinstraße; |
| --- | --- | --- |

1.

Německo: ve spolkové zemi Porýní-Falcko:

a)

Kreise: Bad Dürkheim, Donnersbergkreis a Südliche Weinstraße;

| b) | města Speyer, Landau, Neustadt an der Weinstraße, Pirmasens a Kaiserslautern; |
| --- | --- |

b)

města Speyer, Landau, Neustadt an der Weinstraße, Pirmasens a Kaiserslautern;

| c) | v Kreis Alzey-Worms: lokality Stein-Bockenheim, Wonsheim, Siefersheim, Wöllstein, Gumbsheim, Eckelsheim, Wendelsheim, Nieder-Wiesen, Nack, Erbes-Büdesheim, Flonheim, Bornheim, Lonsheim, Bermershein vor der Höhe, Albig, Bechenheim, Offenheim, Mauchenheim, Freimersheim, Wahlheim, Kettenheim, Esselborn, Dintesheim, Flomborn, Eppelsheim, Ober-Flörsheim, Hangen-Weisheim, Gundersheim, Bermersheim, Gundheim, Framersheim, Gau-Heppenheim, Monsheim a Alzey; |
| --- | --- |

c)

v Kreis Alzey-Worms: lokality Stein-Bockenheim, Wonsheim, Siefersheim, Wöllstein, Gumbsheim, Eckelsheim, Wendelsheim, Nieder-Wiesen, Nack, Erbes-Büdesheim, Flonheim, Bornheim, Lonsheim, Bermershein vor der Höhe, Albig, Bechenheim, Offenheim, Mauchenheim, Freimersheim, Wahlheim, Kettenheim, Esselborn, Dintesheim, Flomborn, Eppelsheim, Ober-Flörsheim, Hangen-Weisheim, Gundersheim, Bermersheim, Gundheim, Framersheim, Gau-Heppenheim, Monsheim a Alzey;

| d) | v Kreis Bad Kreuznach: lokality Becherbach, Reiffelbach, Schmittweiler, Callbach, Meisenheim, Breitenheim, Rehborn, Lettweiler, Abtweiler, Raumbach, Bad Sobernheim, Odernheim a. Glan, Staudernheim, Oberhausen a. d. Nahe, Duchroth, Hallgarten, Feilbingert, Hochstätten, Niederhausen, Norheim, Bad Münster a. Stein-Ebernburg, Altenbamberg, Traisen, Fürfeld, Tiefenthal, Neu-Bamberg, Frei-Laubersheim, Hackenheim, Volxheim, Pleitersheim, Pfaffen-Schwabenheim, Biebelsheim, Guldental, Bretzenheim, Langenlonsheim, Laubenheim, Dorsheim, Rümmelsheim, Windesheim, Stromberg, Waldlaubersheim, Warmsroth, Schweppenhausen, Eckenroth, Roth, Boos, Hüffelsheim, Schloßböckelheim, Rüdesheim, Weinsheim, Oberstreit, Waldböckelheim, Mandel, Hargesheim, Roxheim, Gutenberg a Bad Kreuznach; |
| --- | --- |

d)

v Kreis Bad Kreuznach: lokality Becherbach, Reiffelbach, Schmittweiler, Callbach, Meisenheim, Breitenheim, Rehborn, Lettweiler, Abtweiler, Raumbach, Bad Sobernheim, Odernheim a. Glan, Staudernheim, Oberhausen a. d. Nahe, Duchroth, Hallgarten, Feilbingert, Hochstätten, Niederhausen, Norheim, Bad Münster a. Stein-Ebernburg, Altenbamberg, Traisen, Fürfeld, Tiefenthal, Neu-Bamberg, Frei-Laubersheim, Hackenheim, Volxheim, Pleitersheim, Pfaffen-Schwabenheim, Biebelsheim, Guldental, Bretzenheim, Langenlonsheim, Laubenheim, Dorsheim, Rümmelsheim, Windesheim, Stromberg, Waldlaubersheim, Warmsroth, Schweppenhausen, Eckenroth, Roth, Boos, Hüffelsheim, Schloßböckelheim, Rüdesheim, Weinsheim, Oberstreit, Waldböckelheim, Mandel, Hargesheim, Roxheim, Gutenberg a Bad Kreuznach;

| e) | v Kreis Germersheim: obce Lingenfeld, Bellheim a Germersheim; |
| --- | --- |

e)

v Kreis Germersheim: obce Lingenfeld, Bellheim a Germersheim;

| f) | v Kreis Kaiserslautern: obce Weilerbach, Otterbach, Otterberg, Enkenbach-Alsenborn, Hochspeyer, Kaiserslautern-Süd, Landstuhl a Bruchmühlbach-Miesau; lokality Ramstein-Miesenbach, Hütschenhausen, Steinwenden a Kottweiler-Schwanden; |
| --- | --- |

f)

v Kreis Kaiserslautern: obce Weilerbach, Otterbach, Otterberg, Enkenbach-Alsenborn, Hochspeyer, Kaiserslautern-Süd, Landstuhl a Bruchmühlbach-Miesau; lokality Ramstein-Miesenbach, Hütschenhausen, Steinwenden a Kottweiler-Schwanden;

| g) | v Kreis Kusel: lokality Odenbach, Adenbach, Cronenberg, Ginsweiler, Hohenöllen, Lohnweiler, Heinzenhausen, Nussbach, Reipoltskirchen, Hefersweiler, Relsberg, Einöllen, Oberweiler-Tiefenbach, Wolfstein, Kreimbach-Kaulbach, Rutsweiler a. d. Lauter, Rothselberg, Jettenbach a Bosenbach; |
| --- | --- |

g)

v Kreis Kusel: lokality Odenbach, Adenbach, Cronenberg, Ginsweiler, Hohenöllen, Lohnweiler, Heinzenhausen, Nussbach, Reipoltskirchen, Hefersweiler, Relsberg, Einöllen, Oberweiler-Tiefenbach, Wolfstein, Kreimbach-Kaulbach, Rutsweiler a. d. Lauter, Rothselberg, Jettenbach a Bosenbach;

| h) | v Kreis Rhein-Pfalz: obce Dudenhofen, Waldsee, Böhl-Iggelheim, Schifferstadt, Römerberg a Altrip; |
| --- | --- |

h)

v Kreis Rhein-Pfalz: obce Dudenhofen, Waldsee, Böhl-Iggelheim, Schifferstadt, Römerberg a Altrip;

| i) | v Kreis Südwestpfalz: obce Waldfischbach-Burgalben, Rodalben, Hauenstein, Dahner-Felsenland, Pirmasens-Land a Thaleischweiler-Fröschen; lokality Schmitshausen, Herschberg, Schauerberg, Weselberg, Obernheim-Kirchenarnbach, Hettenhausen, Saalstadt, Wallhalben a Knopp-Labach. |
| --- | --- |

i)

v Kreis Südwestpfalz: obce Waldfischbach-Burgalben, Rodalben, Hauenstein, Dahner-Felsenland, Pirmasens-Land a Thaleischweiler-Fröschen; lokality Schmitshausen, Herschberg, Schauerberg, Weselberg, Obernheim-Kirchenarnbach, Hettenhausen, Saalstadt, Wallhalben a Knopp-Labach.

| 2. | Francie:
  Území departementu Bas-Rhine a Moselle:






  — | západně od silnice D 264 od hranice s Německem ve Wissembourg k Soultz-sous-Forêts; severně od silnice D 28 od Soultz-sous-Forêts k Reichshoffen (celé území obce Reichshoffen je do této oblasti zahrnuto); východně od silnice D 62 z Reichshoffen do Bitche, a potom východně od silnice D 35 od Bitche k hranici s Německem (v Ohrenthal); jižně od hranice s Německem od Ohrenthal k Wissembourgu a |
| --- | --- | --- |

2.

Francie:

Území departementu Bas-Rhine a Moselle:

—

západně od silnice D 264 od hranice s Německem ve Wissembourg k Soultz-sous-Forêts; severně od silnice D 28 od Soultz-sous-Forêts k Reichshoffen (celé území obce Reichshoffen je do této oblasti zahrnuto); východně od silnice D 62 z Reichshoffen do Bitche, a potom východně od silnice D 35 od Bitche k hranici s Německem (v Ohrenthal); jižně od hranice s Německem od Ohrenthal k Wissembourgu a

| — | obcím Surbourg a Offwiller a státním lesům Mouterhouse a Ingwiller. |
| --- | --- |

—

obcím Surbourg a Offwiller a státním lesům Mouterhouse a Ingwiller.

ČÁST II

Oblasti Slovenska podle článků 2, 3, 5, 7 a 8

Území regionálních veterinárních a potravinových správ (RVPS) Trnava (s působností v okresech Piešťany, Hlohovec a Trnava), Trenčín (s působností v okresech Trenčín a Bánovce nad Bebravou), Prievidza (s působností v okresech Prievidza a Partizánske), Púchov (s působností pouze v okrese Ilava), Žiar nad Hronom (s působností v okresech Žiar nad Hronom, Žarnovica a Banská Štiavnica), Zvolen (s působností v okresech Zvolen, Krupina a Detva), Banská Bystrica (s působností v okresech Banská Bystrica a Brezno), Lučenec (s působností v okresech Lučenec a Poltár) a Veľký Krtíš.“

---

| 17.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 71/72 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 71/72

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 14. března 2005,

kterým se mění rozhodnutí 2005/59/ES, pokud jde o oblasti, v nichž se mají provádět plány eradikace klasického moru prasat v populaci divokých prasat a nouzového očkování divokých prasat proti klasickému moru prasat na Slovensku

(oznámeno pod číslem K(2005) 601)

(Pouze slovenské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2005/226/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 2001/89/ES ze dne 23. října 2001 o opatřeních Společenství pro tlumení klasického moru prasat (1), a zejména na čl. 16 odst. 1 a čl. 20 odst. 2 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí Komise 2005/59/ES ze dne 26. ledna 2005, kterým se schvalují plány eradikace klasického moru prasat v populaci divokých prasat a nouzového očkování těchto prasat na Slovensku (2), bylo přijato v rámci více opatření pro tlumení klasického moru prasat. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí Komise 2005/59/ES ze dne 26. ledna 2005, kterým se schvalují plány eradikace klasického moru prasat v populaci divokých prasat a nouzového očkování těchto prasat na Slovensku (2), bylo přijato v rámci více opatření pro tlumení klasického moru prasat.

| (2) | Slovenské orgány informovaly Komisi o aktuálním vývoji choroby v populaci divokých prasat. Z informací vyplývá, že klasický mor prasat byl u divokých prasat úspěšně eradikován na území regionálních veterinárních a potravinových správ Levice, Nitra, Topoľčany, Nové Mesto nad Váhom a v okrese Púchov a že schválený plán eradikace již není třeba v uvedených oblastech uplatňovat. Na základě epizootologických informací by však měl být plán očkování rozšířen a mělo by se zavést očkování divokých prasat proti klasickému moru prasat v okresech Ilava, Žiar nad Hronom, Žarnovica a Banská Štiavnica. |
| --- | --- |

(2)

Slovenské orgány informovaly Komisi o aktuálním vývoji choroby v populaci divokých prasat. Z informací vyplývá, že klasický mor prasat byl u divokých prasat úspěšně eradikován na území regionálních veterinárních a potravinových správ Levice, Nitra, Topoľčany, Nové Mesto nad Váhom a v okrese Púchov a že schválený plán eradikace již není třeba v uvedených oblastech uplatňovat. Na základě epizootologických informací by však měl být plán očkování rozšířen a mělo by se zavést očkování divokých prasat proti klasickému moru prasat v okresech Ilava, Žiar nad Hronom, Žarnovica a Banská Štiavnica.

| (3) | Rozhodnutí 2005/59/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutí 2005/59/ES by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (4) | Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(4)

Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Příloha rozhodnutí 2005/59/ES se nahrazuje zněním přílohy tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno pro Slovenskou republiku.

V Bruselu dne 14. března 2005.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 316, 1.12.2001, s. 5. Směrnice ve znění aktu o přistoupení z roku 2003.

1

(2)  Úř. věst. L 24, 27.1.2005, s. 46.

2

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA

1.   Oblasti, v nichž se má provádět plán eradikace

Území regionálních veterinárních a potravinových správ (RVPS) Trnava (s působností v okresech Piešťany, Hlohovec a Trnava), Trenčín (s působností v okresech Trenčín a Bánovce nad Bebravou), Prievidza (s působností v okresech Prievidza a Partizánske), Púchov (s působností pouze v okrese Ilava), Žiar nad Hronom (s působností v okresech Žiar nad Hronom, Žarnovica a Banská Štiavnica), Zvolen (s působností v okresech Zvolen, Krupina a Detva), Banská Bystrica (s působností v okresech Banská Bystrica a Brezno), Lučenec (s působností v okresech Lučenec a Poltár) a Veľký Krtíš.

2.   Oblasti, v nichž se má provádět plán očkování

Území okresů Trenčín, Bánovce nad Bebravou, Prievidza, Partizánske, Zvolen, Krupina, Detva, Veľký Krtíš, Lučenec, Poltár, Ilava, Žiar nad Hronom, Žarnovica a Banská Štiavnica.“

---

Akty přijaté podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii

| 17.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 71/74 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 71/74

---

SPOLEČNÝ POSTOJ RADY 2005/227/SZBP

ze dne 16. března 2005,

kterým se obnovují opatření na podporu účinného provádění mandátu Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii (ICTY)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 15 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 30. března 2004 přijala Rada společný postoj 2004/293/SZBP na podporu účinného provádění mandátu Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii (ICTY) (1). |
| --- | --- |

(1)

Dne 30. března 2004 přijala Rada společný postoj 2004/293/SZBP na podporu účinného provádění mandátu Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii (ICTY) (1).

| (2) | Dne 31. ledna 2005 přijala Rada rozhodnutí 2005/83/SZBP (2), kterým se provádí společný postoj 2004/293/SZBP prostřednictvím nahrazení seznamu osob obsaženého v příloze společného postoje seznamem obsaženým v příloze uvedeného rozhodnutí. |
| --- | --- |

(2)

Dne 31. ledna 2005 přijala Rada rozhodnutí 2005/83/SZBP (2), kterým se provádí společný postoj 2004/293/SZBP prostřednictvím nahrazení seznamu osob obsaženého v příloze společného postoje seznamem obsaženým v příloze uvedeného rozhodnutí.

| (3) | Použitelnost společného postoje 2004/293/SZBP končí dnem 30. března 2005. |
| --- | --- |

(3)

Použitelnost společného postoje 2004/293/SZBP končí dnem 30. března 2005.

| (4) | Rada považuje za nezbytné prodloužit společný postoj 2004/293/SZBP na dalších dvanáct měsíců, |
| --- | --- |

(4)

Rada považuje za nezbytné prodloužit společný postoj 2004/293/SZBP na dalších dvanáct měsíců,

PŘIJALA TENTO SPOLEČNÝ POSTOJ:

Článek 1

Společný postoj 2004/293/SZBP naposledy pozměněný rozhodnutím 2005/83/SZBP se prodlužuje na dobu dvanácti měsíců.

Článek 2

Tento společný postoj vstupuje v platnost dnem přijetí.

Článek 3

Tento společný postoj bude zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 16. března 2005.

Za Radu

J. ASSELBORN

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 94, 31.3.2004, s. 65.

1

(2)  Úř. věst. L 29, 2.2.2005, s. 50.

2

---