# Euroopa Liidu L 62/9. m

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 62 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide9. märts 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 62

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide9. märts 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 385/2005, 8. märts 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 386/2005, 8. märts 2005, millega muudetakse mitut määrust seoses teatavate puu- ja köögiviljade ning teatavate puu- ja köögiviljatoodete koondnomenklatuuri koodidega | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 387/2005, 8. märts 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 831/97, millega sätestatakse avokaado turustusstandardid | 5 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 388/2005, 8. märts 2005, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud töölt pensionile üleminekut käsitleva lisaküsimustiku spetsifikaat aastaks 2006 ja muudetakse määrust (EÜ) nr 246/2003 | 7 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 389/2005, 8. märts 2005, millega kehtestatakse erandid määrustest (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 800/1999 teatavatesse puu- ja köögiviljatoodetesse lisatud teatavate ühise turukorraldusega hõlmatud suhkrute suhtes, mida eksporditakse kolmandatesse riikidesse (välja arvatud Šveits ja Liechtenstein) | 12 |
| | * | Komisjoni määrus 2005/23/EÜ, 8. märts 2005, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiivi 2001/25/EÜ meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta (
  1
  ) | 14 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 385/2005, 8. märts 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 386/2005, 8. märts 2005, millega muudetakse mitut määrust seoses teatavate puu- ja köögiviljade ning teatavate puu- ja köögiviljatoodete koondnomenklatuuri koodidega

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 387/2005, 8. märts 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 831/97, millega sätestatakse avokaado turustusstandardid

5

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 388/2005, 8. märts 2005, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud töölt pensionile üleminekut käsitleva lisaküsimustiku spetsifikaat aastaks 2006 ja muudetakse määrust (EÜ) nr 246/2003

7

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 389/2005, 8. märts 2005, millega kehtestatakse erandid määrustest (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 800/1999 teatavatesse puu- ja köögiviljatoodetesse lisatud teatavate ühise turukorraldusega hõlmatud suhkrute suhtes, mida eksporditakse kolmandatesse riikidesse (välja arvatud Šveits ja Liechtenstein)

12

*

Komisjoni määrus 2005/23/EÜ, 8. märts 2005, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiivi 2001/25/EÜ meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta (
  1
  )

1

14

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Nõukogu |
| | * | 2005/182/EÜ:Nõukogu otsus, 5. juuli 2004, ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Slovakkias | 16 |
| | * | 2005/183/EÜ:Nõukogu otsus, 5. juuli 2004, ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Poolas | 18 |
| | * | 2005/184/EÜ:Nõukogu otsus, 5. juuli 2004, ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Küprosel | 19 |
| | * | 2005/185/EÜ:Nõukogu otsus, 5. juuli 2004, ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Tšehhi Vabariigis | 20 |
| | * | 2005/186/EÜ:Nõukogu otsus, 5. juuli 2004, ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Maltal | 21 |
| | | Komisjon |
| | * | 2005/187/EÜ:Komisjoni soovitus, 2. märts 2005, nõukogu direktiivi 95/53/EÜ kohase loomasöötade kooskõlastatud kontrolliprogrammi kohta aastaks 2005 (
  1
  ) | 22 |
| | * | 2005/188/EÜ:Komisjoni otsus, 19. juuli 2004, millega kuulutatakse teatavate ettevõtjate koondumine kokkusobivaks ühisturuga ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu toimimisega (Kohtuasi nr COMP/M.3333 – SONY/BMG)
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 2815 all)

   (
  1
  ) | 30 |
| | * | 2005/189/EÜ:Komisjoni otsus, 7. märts 2005, millega muudetakse 2003. aasta ühinemisakti XIV lisa liidet seoses Slovakkia teatavate lihasektori ettevõtetega
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 512 all)

   (
  1
  ) | 34 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

*

2005/182/EÜ:Nõukogu otsus, 5. juuli 2004, ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Slovakkias

16

*

2005/183/EÜ:Nõukogu otsus, 5. juuli 2004, ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Poolas

18

*

2005/184/EÜ:Nõukogu otsus, 5. juuli 2004, ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Küprosel

19

*

2005/185/EÜ:Nõukogu otsus, 5. juuli 2004, ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Tšehhi Vabariigis

20

*

2005/186/EÜ:Nõukogu otsus, 5. juuli 2004, ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Maltal

21

Komisjon

*

2005/187/EÜ:Komisjoni soovitus, 2. märts 2005, nõukogu direktiivi 95/53/EÜ kohase loomasöötade kooskõlastatud kontrolliprogrammi kohta aastaks 2005 (
  1
  )

1

22

*

2005/188/EÜ:Komisjoni otsus, 19. juuli 2004, millega kuulutatakse teatavate ettevõtjate koondumine kokkusobivaks ühisturuga ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu toimimisega (Kohtuasi nr COMP/M.3333 – SONY/BMG)
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 2815 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 2815 all)

1

30

*

2005/189/EÜ:Komisjoni otsus, 7. märts 2005, millega muudetakse 2003. aasta ühinemisakti XIV lisa liidet seoses Slovakkia teatavate lihasektori ettevõtetega
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 512 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 512 all)

1

34

| | | Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu ühismeede 2005/190/ÜVJP, 7. märts 2005, Euroopa Liidu integreeritud õigusriigimissiooni EUJUST LEX kohta Iraagis | 37 |

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

*

Nõukogu ühismeede 2005/190/ÜVJP, 7. märts 2005, Euroopa Liidu integreeritud õigusriigimissiooni EUJUST LEX kohta Iraagis

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 9.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 385/2005,

8. märts 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 9. märtsil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. märts 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 8. märtsi 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 122,8 |
| 204 | 97,9 |
| 212 | 143,7 |
| 624 | 163,4 |
| 999 | 132,0 |
| 0707 00 05 | 052 | 144,5 |
| 068 | 159,6 |
| 096 | 128,5 |
| 204 | 130,8 |
| 999 | 140,9 |
| 0709 10 00 | 220 | 21,9 |
| 999 | 21,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 160,4 |
| 204 | 147,1 |
| 999 | 153,8 |
| 0805 10 20 | 052 | 57,9 |
| 204 | 49,4 |
| 212 | 54,3 |
| 220 | 50,9 |
| 421 | 39,1 |
| 624 | 61,1 |
| 999 | 52,1 |
| 0805 50 10 | 052 | 59,4 |
| 220 | 22,0 |
| 624 | 51,0 |
| 999 | 44,1 |
| 0808 10 80 | 388 | 93,2 |
| 400 | 109,1 |
| 404 | 70,8 |
| 508 | 65,9 |
| 512 | 68,4 |
| 528 | 64,0 |
| 720 | 65,0 |
| 999 | 76,6 |
| 0808 20 50 | 052 | 196,3 |
| 388 | 68,7 |
| 400 | 93,4 |
| 512 | 56,2 |
| 528 | 55,0 |
| 999 | 93,9 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

122,8

204

97,9

212

143,7

624

163,4

999

132,0

0707 00 05

052

144,5

068

159,6

096

128,5

204

130,8

999

140,9

0709 10 00

220

21,9

999

21,9

0709 90 70

052

160,4

204

147,1

999

153,8

0805 10 20

052

57,9

204

49,4

212

54,3

220

50,9

421

39,1

624

61,1

999

52,1

0805 50 10

052

59,4

220

22,0

624

51,0

999

44,1

0808 10 80

388

93,2

400

109,1

404

70,8

508

65,9

512

68,4

528

64,0

720

65,0

999

76,6

0808 20 50

052

196,3

388

68,7

400

93,4

512

56,2

528

55,0

999

93,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 9.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 386/2005,

8. märts 2005,

millega muudetakse mitut määrust seoses teatavate puu- ja köögiviljade ning teatavate puu- ja köögiviljatoodete koondnomenklatuuri koodidega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 5. veebruari 1979. aasta määrust (EMÜ) nr 234/79 põllumajandustoodete ühise tollitariifistiku nomenklatuuri kohandamise korra kohta, (1) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 7. septembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 1810/2004, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse EMÜ nr 2658/87 (2) I lisa, sätestatakse muudatused koondnomenklatuuris teatavate puu- ja köögiviljade ning teatavate puu- ja köögiviljatoodete puhul. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 7. septembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 1810/2004, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse EMÜ nr 2658/87 (2) I lisa, sätestatakse muudatused koondnomenklatuuris teatavate puu- ja köögiviljade ning teatavate puu- ja köögiviljatoodete puhul.

| (2) | Määrustega, millega viimastel aastatel on muudetud nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (3) I lisa, on samuti kehtestatud muudatusi koondnomenklatuuris teatavate puu- ja köögiviljade ning puu- ja köögiviljatoodete puhul, kuid kõik need muudatused ei kajastu järgmistes määrustes, millega reguleeritakse puu- ja köögiviljade ning puu- ja köögiviljatoodete ühist turukorraldust: komisjoni 5. juuni 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 1591/87, (4) milles sätestatakse kapsa, rooskapsa, varsselleri, spinati ja ploomide kvaliteedistandardid; komisjoni 15. juuni 1988. aasta määrus (EMÜ) nr 1677/88, (5) milles sätestatakse kurkide kvaliteedistandardid; nõukogu 21. veebruari 1994. aasta määrus (EÜ) nr 399/94 kuivatatud viinamarjade suhtes kohaldatavate erimeetmete kohta; (6) nõukogu 21. detsembri 1994. aasta määrus (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta; (7) komisjoni 30. juuli 1996. aasta määrus (EÜ) nr 1555/96 puu- ja köögivilja suhtes täiendavate imporditollimaksude kohaldamise eeskirjade kohta (8) ja komisjoni 8. oktoobri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1961/2001, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2200/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögivilja eksporditoetustega. (9) |
| --- | --- |

(2)

Määrustega, millega viimastel aastatel on muudetud nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (3) I lisa, on samuti kehtestatud muudatusi koondnomenklatuuris teatavate puu- ja köögiviljade ning puu- ja köögiviljatoodete puhul, kuid kõik need muudatused ei kajastu järgmistes määrustes, millega reguleeritakse puu- ja köögiviljade ning puu- ja köögiviljatoodete ühist turukorraldust: komisjoni 5. juuni 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 1591/87, (4) milles sätestatakse kapsa, rooskapsa, varsselleri, spinati ja ploomide kvaliteedistandardid; komisjoni 15. juuni 1988. aasta määrus (EMÜ) nr 1677/88, (5) milles sätestatakse kurkide kvaliteedistandardid; nõukogu 21. veebruari 1994. aasta määrus (EÜ) nr 399/94 kuivatatud viinamarjade suhtes kohaldatavate erimeetmete kohta; (6) nõukogu 21. detsembri 1994. aasta määrus (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta; (7) komisjoni 30. juuli 1996. aasta määrus (EÜ) nr 1555/96 puu- ja köögivilja suhtes täiendavate imporditollimaksude kohaldamise eeskirjade kohta (8) ja komisjoni 8. oktoobri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1961/2001, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2200/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögivilja eksporditoetustega. (9)

| (3) | Seepärast tuleks määruseid (EMÜ) nr 1591/87, (EMÜ) nr 1677/88, (EÜ) nr 399/94, (EÜ) nr 3223/94, (EÜ) nr 1555/96 ja (EÜ) nr 1961/2001 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks määruseid (EMÜ) nr 1591/87, (EMÜ) nr 1677/88, (EÜ) nr 399/94, (EÜ) nr 3223/94, (EÜ) nr 1555/96 ja (EÜ) nr 1961/2001 vastavalt muuta.

| (4) | Muudatusi tuleks kohaldada samast ajast kui määrust (EÜ) nr 1810/2004. |
| --- | --- |

(4)

Muudatusi tuleks kohaldada samast ajast kui määrust (EÜ) nr 1810/2004.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas värske puu- ja köögiviljaturu korralduskomitee ning puu- ja köögiviljatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas värske puu- ja köögiviljaturu korralduskomitee ning puu- ja köögiviljatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1591/87 artikli 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

“Järgmiste toodete kvaliteedistandardid on sätestatud vastavalt I, II, III ja IV lisas:

| — | CN-koodi 0704 90 alla kuuluv kapsas, |
| --- | --- |

—

CN-koodi 0704 90 alla kuuluv kapsas,

| — | CN-koodi 0704 20 00 alla kuuluv rooskapsas, |
| --- | --- |

—

CN-koodi 0704 20 00 alla kuuluv rooskapsas,

| — | CN-koodi 0709 40 00 alla kuuluv varsseller, |
| --- | --- |

—

CN-koodi 0709 40 00 alla kuuluv varsseller,

| — | CN-koodi 0709 70 00 alla kuuluv spinat.” |
| --- | --- |

—

CN-koodi 0709 70 00 alla kuuluv spinat.”

Artikkel 2

Määruse (EMÜ) nr 1677/88 artikli 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

“CN-koodi 0707 00 05 alla kuuluvate kurkide kvaliteedistandardid on sätestatud vastavalt lisas.”

Artikkel 3

Määruse (EÜ) nr 399/94 artikli 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

“Ühenduses toodetud ja CN-koodide 0806 20 10 ja 0806 20 30 alla kuuluvate kuivatatud viinamarjade kvaliteedi suhtes kohaldatavad erimeetmed võetakse vastu artiklis 4 osutatud korras.”

Artikkel 4

Nõukogu määruse (EÜ) nr 3223/94 lisa A osa muudetakse järgmiselt.

| 1. | Tabeli viiendas reas asendatakse magusate värskete apelsinide CN-koodid “ex 0805 10 10, ex 0805 10 30 ja ex 0805 10 50” CN-koodiga “ex 0805 10 20”. |
| --- | --- |

1.

Tabeli viiendas reas asendatakse magusate värskete apelsinide CN-koodid “ex 0805 10 10, ex 0805 10 30 ja ex 0805 10 50” CN-koodiga “ex 0805 10 20”.

| 2. | Tabeli kümnendas reas asendatakse õunte CN-koodid “ex 0808 10 20, ex 0808 10 50 ja ex 0808 10 90” CN-koodiga “ex 0808 10 80”. |
| --- | --- |

2.

Tabeli kümnendas reas asendatakse õunte CN-koodid “ex 0808 10 20, ex 0808 10 50 ja ex 0808 10 90” CN-koodiga “ex 0808 10 80”.

Artikkel 5

Määruse (EÜ) nr 1555/96 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | Tabeli viiendas reas asendatakse apelsinide CN-koodid “ex 0805 10 10, ex 0805 10 30 ja ex 0805 10 50” CN-koodiga “ex 0805 10 20”. |
| --- | --- |

1.

Tabeli viiendas reas asendatakse apelsinide CN-koodid “ex 0805 10 10, ex 0805 10 30 ja ex 0805 10 50” CN-koodiga “ex 0805 10 20”.

| 2. | Tabeli kümnendas reas asendatakse õunte CN-koodid “ex 0808 10 20, ex 0808 10 50 ja ex 0808 10 90” CN-koodiga “ex 0808 10 80”. |
| --- | --- |

2.

Tabeli kümnendas reas asendatakse õunte CN-koodid “ex 0808 10 20, ex 0808 10 50 ja ex 0808 10 90” CN-koodiga “ex 0808 10 80”.

Artikkel 6

Määruse (EÜ) nr 1961/2001 artikli 7 lõike 2 kolmandat lõiku muudetakse järgmiselt.

| 1. | Viies taane asendatakse järgmisega:






  “— | CN-koodi 0805 10 20 alla kuuluvad apelsinid,”. |
| --- | --- | --- |

1.

Viies taane asendatakse järgmisega:

“—

CN-koodi 0805 10 20 alla kuuluvad apelsinid,”.

| 2. | Üheteistkümnes ja kaheteistkümnes taane asendatakse järgmisega:






  “— | CN-koodi 0805 50 10 alla kuuluvad sidrunid (Citrus limon, Citrus limonum), |
| --- | --- | --- |

2.

Üheteistkümnes ja kaheteistkümnes taane asendatakse järgmisega:

“—

CN-koodi 0805 50 10 alla kuuluvad sidrunid (Citrus limon, Citrus limonum),

Citrus limon

Citrus limonum

| — | CN-koodi 0805 50 90 alla kuuluvad laimid (Citrus aurantifolia),”. |
| --- | --- |

—

CN-koodi 0805 50 90 alla kuuluvad laimid (Citrus aurantifolia),”.

Citrus aurantifolia

| 3. | Neljateistkümnes taane asendatakse järgmisega:






  “— | CN-koodide 0808 10 10 ja 0808 10 80 alla kuuluvad õunad,”. |
| --- | --- | --- |

3.

Neljateistkümnes taane asendatakse järgmisega:

“—

CN-koodide 0808 10 10 ja 0808 10 80 alla kuuluvad õunad,”.

Artikkel 7

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. märts 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 34, 9.2.1979, lk 2. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 3290/94 (EÜT L 349, 31.12.1994, lk 105).

1

(2)  ELT L 327, 30.10.2004, lk 1.

2

(3)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1989/2004 (ELT L 344, 20.11.2004, lk 5).

3

(4)  EÜT L 146, 6.6.1987, lk 36. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 907/2004 (ELT L 163, 30.4.2004, lk 50).

4

(5)  EÜT L 150, 16.6.1988, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 907/2004.

5

(6)  EÜT L 54, 25.2.1994, lk 3. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2826/2000 (EÜT L 328, 23.12.2000, lk 2).

6

(7)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 537/2004 (ELT L 86, 24.3.2004, lk 9).

7

(8)  EÜT L 193, 3.8.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1844/2004 (ELT L 322, 23.10.2004, lk 12).

8

(9)  EÜT L 268, 9.10.2001, lk 8. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 537/2004.

9

---

| 9.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 387/2005,

8. märts 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 831/97, millega sätestatakse avokaado turustusstandardid

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96 puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 2 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni riknevate toodete standardimise ja kvaliteedi arendamise töörühm on hiljuti muutnud standardit FFV-42, mis käsitleb avokaadode turustamist ja kaubandusliku kvaliteedi kontrolli. Selguse ja rahvusvahelise arusaadavuse huvides peaksid need muudatused kajastuma komisjoni määruses (EÜ) nr 831/97. (2) |
| --- | --- |

(1)

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni riknevate toodete standardimise ja kvaliteedi arendamise töörühm on hiljuti muutnud standardit FFV-42, mis käsitleb avokaadode turustamist ja kaubandusliku kvaliteedi kontrolli. Selguse ja rahvusvahelise arusaadavuse huvides peaksid need muudatused kajastuma komisjoni määruses (EÜ) nr 831/97. (2)

| (2) | Avokaadode küpsust ja valmimisastet saab hinnata nende kuivainesisalduse järgi. Et kõrvaldada valmimiseks kõlbmatud viljad, tuleks kehtestada minimaalse kuivainesisalduse nõue. |
| --- | --- |

(2)

Avokaadode küpsust ja valmimisastet saab hinnata nende kuivainesisalduse järgi. Et kõrvaldada valmimiseks kõlbmatud viljad, tuleks kehtestada minimaalse kuivainesisalduse nõue.

| (3) | Kauplemine väikeste “Hassi” avokaadodega kasvab ja vastab teatavate tarbijate nõudlusele. Seetõttu on vaja vähendada selle avokaadosordi jaoks kehtestatud miinimumsuurust. |
| --- | --- |

(3)

Kauplemine väikeste “Hassi” avokaadodega kasvab ja vastab teatavate tarbijate nõudlusele. Seetõttu on vaja vähendada selle avokaadosordi jaoks kehtestatud miinimumsuurust.

| (4) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 831/1997 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 831/1997 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas värske puu- ja köögivilja turu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas värske puu- ja köögivilja turu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 831/1997 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. maist 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. märts 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 47/2003 (EÜT L 7, 11.1.2003, lk 64).

1

(2)  EÜT L 119, 8.5.1997, lk 13. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 907/2004 (ELT L 163, 30.4.2004, lk 50).

2

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 831/1997 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | II jaotist (Kvaliteedinõuded) muudetakse järgmiselt:






  a) | punktis A (miinimumnõuded) asendatakse teine lõik järgmisega:
  “Avokaadod peavad olema tihked ja hoolikalt koristatud.” |
| --- | --- | --- |

1.

II jaotist (Kvaliteedinõuded) muudetakse järgmiselt:

a)

punktis A (miinimumnõuded) asendatakse teine lõik järgmisega:

“Avokaadod peavad olema tihked ja hoolikalt koristatud.”

| b) | lisatakse punkt Aa:
  “Aa.   Küpsus
  Avokaadod peavad olema niisuguses füsioloogilises arengujärgus, et küpsemisprotsess võib jätkuda täieliku küpsemiseni.
  Viljade kuivainesisaldus, mis saadakse konstantse kaaluni kuivatamise teel, peab olema järgmine:






  — | 21 % sordi “Hass” puhul, |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse punkt Aa:

“Aa.   Küpsus

Avokaadod peavad olema niisuguses füsioloogilises arengujärgus, et küpsemisprotsess võib jätkuda täieliku küpsemiseni.

Viljade kuivainesisaldus, mis saadakse konstantse kaaluni kuivatamise teel, peab olema järgmine:

—

21 % sordi “Hass” puhul,

| — | 20 % sortide “Fuerte”, “Pinkerton”, “Reed” ja “Edranol” puhul, |
| --- | --- |

—

20 % sortide “Fuerte”, “Pinkerton”, “Reed” ja “Edranol” puhul,

| — | 19 % muude sortide puhul, v.a Antillide sordid, mille kuivainesisaldus võib olla väiksem. |
| --- | --- |

—

19 % muude sortide puhul, v.a Antillide sordid, mille kuivainesisaldus võib olla väiksem.

Küpsed avokaadod ei tohi olla mõrud.”

| 2. | III jaotist (Suurusnõuded) muudetakse järgmiselt:






  a) | Esimese lõigu tabelisse lisatakse järgmine rida:






  “80–125 (ainult sordil “Hass”) | S (1)” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

III jaotist (Suurusnõuded) muudetakse järgmiselt:

a)

Esimese lõigu tabelisse lisatakse järgmine rida:

“80–125 (ainult sordil “Hass”)

S (1)”

| b) | Teine lõik asendatakse järgmisega:
  “Üks avokaado peab kaaluma vähemalt 125 g, välja arvatud sordi “Hass” puhul, mille üks vili peab kaaluma vähemalt 80 g.” |
| --- | --- |

b)

Teine lõik asendatakse järgmisega:

“Üks avokaado peab kaaluma vähemalt 125 g, välja arvatud sordi “Hass” puhul, mille üks vili peab kaaluma vähemalt 80 g.”

---

(1)  Sama pakendi väikseima ja suurima vilja suuruse erinevus ei tohi ületada 25 g.

---

| 9.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/7 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 388/2005,

8. märts 2005,

millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud töölt pensionile üleminekut käsitleva lisaküsimustiku spetsifikaat aastaks 2006 ja muudetakse määrust (EÜ) nr 246/2003

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 9. märtsi 1998. aasta määrust (EÜ) nr 577/98 tööjõu valikvaatluse korraldamise kohta ühenduses, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 10. veebruari 2003. aasta määruses (EÜ) nr 246/2003, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud tööjõu valikvaatluse lisaküsimustike kava aastateks 2004–2006, (2) on sätestatud lisaküsimustik töölt pensionile ülemineku kohta. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 10. veebruari 2003. aasta määruses (EÜ) nr 246/2003, millega võetakse vastu nõukogu määruses (EÜ) nr 577/98 sätestatud tööjõu valikvaatluse lisaküsimustike kava aastateks 2004–2006, (2) on sätestatud lisaküsimustik töölt pensionile ülemineku kohta.

| (2) | Töölt pensionile ülemineku kohta on vaja igakülgset ja võrreldavat andmekogumit, et jälgida, kuidas edeneb ühenduse tööhõivestrateegia ja 2001. aasta detsembris Euroopa Ülemkogu Laekeni kohtumisel algatatud pensionide valdkonna avatud kooskõlastusmeetodi ühiste eesmärkide saavutamine. Aktiivse vananemise toetamine ja tööelu pikendamine on nii tööhõivestrateegia kui ka avatud kooskõlastusmeetodi prioriteedid; see kajastub eelkõige 22. juulil 2003 (3) nõukogu vastuvõetud 2003. aasta tööhõivesuuniste 5. suunises “Tööjõupakkumise kasvatamine ja aktiivse vananemise soodustamine” ning 14. ja 15. detsembril 2001 Euroopa Ülemkogu Laekeni kohtumisel heakskiidetud pensionide valdkonna eesmärke ja töömeetodeid käsitlevas ühisaruandes esitatud pensionide protsessi 5. eesmärgis, samuti 20. ja 21. märtsil 2003 Euroopa Ülemkogu Brüsseli kohtumisel vastuvõetud komisjoni ja nõukogu ühisaruandes piisavate ja jätkusuutlike pensionide kohta. |
| --- | --- |

(2)

Töölt pensionile ülemineku kohta on vaja igakülgset ja võrreldavat andmekogumit, et jälgida, kuidas edeneb ühenduse tööhõivestrateegia ja 2001. aasta detsembris Euroopa Ülemkogu Laekeni kohtumisel algatatud pensionide valdkonna avatud kooskõlastusmeetodi ühiste eesmärkide saavutamine. Aktiivse vananemise toetamine ja tööelu pikendamine on nii tööhõivestrateegia kui ka avatud kooskõlastusmeetodi prioriteedid; see kajastub eelkõige 22. juulil 2003 (3) nõukogu vastuvõetud 2003. aasta tööhõivesuuniste 5. suunises “Tööjõupakkumise kasvatamine ja aktiivse vananemise soodustamine” ning 14. ja 15. detsembril 2001 Euroopa Ülemkogu Laekeni kohtumisel heakskiidetud pensionide valdkonna eesmärke ja töömeetodeid käsitlevas ühisaruandes esitatud pensionide protsessi 5. eesmärgis, samuti 20. ja 21. märtsil 2003 Euroopa Ülemkogu Brüsseli kohtumisel vastuvõetud komisjoni ja nõukogu ühisaruandes piisavate ja jätkusuutlike pensionide kohta.

| (3) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta otsusele nr 1145/2002/EÜ (4) tööhõive valdkonda stimuleerivate ühenduse meetmete kohta, viiakse 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006 läbi analüüsi, teadustegevuse ja liikmesriikidevahelise koostöö alased toimingud tööhõive ja tööturu vallas; nende toimingute üks eesmärkidest on arendada, jätkata ja hinnata Euroopa tööhõivestrateegiat tulevikku vaatavalt. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta otsusele nr 1145/2002/EÜ (4) tööhõive valdkonda stimuleerivate ühenduse meetmete kohta, viiakse 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2006 läbi analüüsi, teadustegevuse ja liikmesriikidevahelise koostöö alased toimingud tööhõive ja tööturu vallas; nende toimingute üks eesmärkidest on arendada, jätkata ja hinnata Euroopa tööhõivestrateegiat tulevikku vaatavalt.

| (4) | Samuti on vaja ajakohastada määruse (EÜ) nr 246/2003 lisa punktis 3 sätestatud valimi kirjeldust, et lisaküsimustiku jaoks kasutatud valim oleks analüüsi seisukohast võimalikult hästi kasutatav. |
| --- | --- |

(4)

Samuti on vaja ajakohastada määruse (EÜ) nr 246/2003 lisa punktis 3 sätestatud valimi kirjeldust, et lisaküsimustiku jaoks kasutatud valim oleks analüüsi seisukohast võimalikult hästi kasutatav.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas statistikaprogrammi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas statistikaprogrammi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Üksikasjalik nimekiri andmetest, mida on vaja koguda töölt pensionile üleminekut käsitleva 2006. aasta lisaküsimustikuga, on sätestatud lisas.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 246/2003 lisa punktis 3 asendatakse lõik “valim” järgmisega:

“Valim: käesoleva küsimustiku valimi vanuselise sihtrühma moodustavad isikud alates 50. eluaastast kuni 69. eluaastani. Lisaküsimustiku jaoks kasutatud alavalimi puhul kogutakse täielik tööjõuvaatluse muutujate kogum. Kui valimi ühik on üksikisik, ei nõuta andmeid muude leibkonna liikmete kohta.”

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. märts 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  EÜT L 77, 14.3.1998, lk 3. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 2257/2003 (ELT L 336, 23.12.2003, lk 6).

1

(2)  ELT L 34, 11.2.2003, lk 3.

2

(3)  ELT L 197, 5.8.2003, lk 13.

3

(4)  EÜT L 170, 29.6.2002, lk 1. Otsust on muudetud otsusega nr 786/2004/EÜ (ELT L 138, 30.4.2004, lk 7).

4

---

LISA

TÖÖJÕU VAATLUS

2006. aasta lisaküsimustiku spetsifikaat

Üleminek töölt pensionile

| 1. | Hõlmatud liikmesriigid ja piirkonnad: kõik. |
| --- | --- |

1.

Hõlmatud liikmesriigid ja piirkonnad: kõik.

| 2. | Muutujad tähistatakse järgmiselt:
  tööjõu vaatluse muutujate numeratsioon veerus “filtrid” (C11/14, C24 ja C67/70) põhineb komisjoni määrusel (EÜ) nr 1575/2000. |
| --- | --- |

2.

Muutujad tähistatakse järgmiselt:

tööjõu vaatluse muutujate numeratsioon veerus “filtrid” (C11/14, C24 ja C67/70) põhineb komisjoni määrusel (EÜ) nr 1575/2000.

| Veerg | Kood | Kirjeldus | Filtrid |
| --- | --- | --- | --- |
| 240 | | Isik vähendas töötunde üleminekul täispensionile | Kõik vanuses 50–69 ja ((C24 = 3, 5 ja (C67/70-C11/14) > 49) või (C24 = 1, 2)) |
| 1 | Jah, järk-järgulise pensioniskeemi alusel/ osalisele pensionile üle minnes |
| 2 | Jah, kuid mitte järk-järgulise pensioniskeemi alusel/ osalisele pensionile üle minnes |
| 3 | Ei, kuid plaanib teha nii järgmise viie aasta jooksul |
| 4 | Ei, ja ei plaani teha nii järgmise viie aasta jooksul/ ei teinud nii |
| 5 | Ei, ja ei tea plaane järgmise viie aasta kohta või plaanid ei ole olulised |
| 9 | Ei kohaldata (väljaspool filtrit) |
| Tühi | Vastus puudub |
| 241/242 | | Vanus, mil kavatsetakse lõpetada palgaline või kasumlik töö | Kõik vanuses 50–69 ja ((C24 = 3, 5 ja (C67/70-C11/14) > 49) või (C24 = 1, 2)) |
| 50–93 | 2 numbrit |
| 94 | Ei tea täpset vanust, aga kavatseb lõpetada enne 60aastaseks saamist |
| 95 | Ei tea täpset vanust, aga kavatseb lõpetada vanuses 60–64 |
| 96 | Ei tea täpset vanust, aga kavatseb lõpetada 65aastasena või kavatseb töötada nii kaua kui võimalik |
| 97 | Ei tea täpset vanust ja ei tea üldse, millal see võiks toimuda |
| 98 | On juba lõpetanud palgalise või kasumliku töö |
| 99 | Ei kohaldata (väljaspool filtrit) |
| Tühi | Vastus puudub |
| 243 | | Peamine hõiveseisund vahetult pärast viimaselt töökohalt lahkumist | Kõik vanuses 50–69 ja ((C24 = 3, 5 ja (C67/70-C11/14) > 49) või (C24 = 1, 2)) |
| 1 | Töötu |
| 2 | Pensionil või ennetähtaegsel pensionil |
| 3 | Pikaajaline haigus või võimetus |
| 4 | Muud |
| 9 | Ei kohaldata (väljaspool filtrit) |
| Tühi | Vastus puudub |
| 244 | | Peamine põhjus pensionile või ennetähtaegsele pensionile jäämisel | C243 = 2 |
| 1 | Kaotas töö |
| 2 | Jõudmine kohustuslikku pensioniikka |
| 3 | Tervislik seisund või töövõimetus |
| 4 | Hooldamiskohustus |
| 5 | Tööga seonduvad probleemid |
| 6 | Soodne rahaline seis, mis võimaldab töölt lahkuda |
| 7 | Eelistab lõpetada töö muul põhjusel, kui eespool nimetatud |
| 8 | Muud |
| 9 | Ei kohaldata (väljaspool filtrit) |
| Tühi | Vastus puudub |
| 245 | | Paindlikumad tööaja planeerimise võimalused aitavad kaasa/võivad aidata kaasa isiku pikemaajalisele töötamisele | Kõik vanuses 50–69 ja ((C24 = 3, 5 ja (C67/70-C11/14) > 49) või (C24 = 1, 2)) |
| 1 | Jah |
| 2 | Ei |
| 9 | Ei kohaldata (väljaspool filtrit) |
| Tühi | Vastus puudub |
| 246 | | Paremad võimalused oma oskusi ajakohastada aitavad kaasa/võivad aidata kaasa isiku pikemaajalisele töötamisele | Kõik vanuses 50–69 ja ((C24 = 3, 5 ja (C67/70-C11/14) > 49) või (C24 = 1, 2)) |
| 1 | Jah |
| 2 | Ei |
| 9 | Ei kohaldata (väljaspool filtrit) |
| Tühi | Vastus puudub |
| 247 | | Parem tervis ja/või kindlustunne töökohal aitavad kaasa/võivad aidata kaasa isiku pikemaajalisele töötamisele | Kõik vanuses 50–69 ja ((C24 = 3, 5 ja (C67/70-C11/14) > 49) või (C24 = 1, 2)) |
| 1 | Jah |
| 2 | Ei |
| 9 | Ei kohaldata (väljaspool filtrit) |
| Tühi | Vastus puudub |
| 248/249 | | Vanus, millal isik hakkas saama individuaalset vanaduspensioni | Kõik vanuses 50–69 ja ((C24 = 3, 5 ja (C67/70-C11/14) > 49) või (C24 = 1, 2)) |
| | 2 numbrit |
| 97 | Ei saa individuaalset vanaduspensioni, kuigi tal oleks selleks õigus |
| 98 | Tal ei ole/veel ei ole õigust individuaalsele vanaduspensionile |
| 99 | Ei kohaldata (väljaspool filtrit) |
| Tühi | Vastus puudub |
| 250 | | Isik saab individuaalset pensioni või isiklikku kasu, mis ei kuulu vanaduspensioni või töötu abiraha valdkonda, näiteks töövõimetuspension, haiguspension või ennetähtaegsele pensionile mineku toetus | Kõik vanuses 50–69 ja ((C24 = 3, 5 ja (C67/70-C11/14) > 49) või (C24 = 1, 2)) |
| 1 | Jah, töövõimetus- või haiguspension |
| 2 | Jah, ennetähtaegsele pensionile mineku toetus |
| 3 | Jah, muud individuaalsed toetused, mis ei ole eespool märgitud |
| 4 | Jah, 1, 2 ja 3 punkti kombinatsioon |
| 5 | Ei |
| 9 | Ei kohaldata (väljaspool filtrit) |
| Tühi | Vastus puudub |
| 251 | | Muud rahalised ajendid töö jätkamiseks | Kõik vanuses 50–69 ja C24 = 1, 2 ja C248/249 < 98 |
| 1 | Et suurendada vanaduspensioni |
| 2 | Et tagada leibkonna piisav sissetulek |
| 3 | Puudub rahaline stimulatsioon |
| 9 | Ei kohaldata (väljaspool filtrit) |
| Tühi | Vastus puudub |
| 252/253 | | Raha eest või kasumlikult töötatud aastate arv (töötatud eluajal) | Kõik vanuses 50–69 ja ((C24 = 3, 5 ja (C67/70-C11/14) > 49) või (C24 = 1, 2)) |
| | 2 numbrit |
| 99 | Ei kohaldata (väljaspool filtrit) |
| Tühi | Vastus puudub |
| 254/259 | | 2006. aasta tööjõu vaatluse kaalutegur (vabatahtlik) | Kõik vanuses 50–69 ja ((C24 = 3, 5 ja (C67/70-C11/14) > 49) või (C24 = 1, 2)) |
| 0000–9999 | Veerud 254–257 sisaldavad täisarve |
| 00–99 | Veerud 258–259 on kümnendiku täpsusega |

Veerg

Kood

Kirjeldus

Filtrid

240

Isik vähendas töötunde üleminekul täispensionile

Kõik vanuses 50–69 ja ((C24 = 3, 5 ja (C67/70-C11/14) > 49) või (C24 = 1, 2))

1

Jah, järk-järgulise pensioniskeemi alusel/ osalisele pensionile üle minnes

2

Jah, kuid mitte järk-järgulise pensioniskeemi alusel/ osalisele pensionile üle minnes

3

Ei, kuid plaanib teha nii järgmise viie aasta jooksul

4

Ei, ja ei plaani teha nii järgmise viie aasta jooksul/ ei teinud nii

5

Ei, ja ei tea plaane järgmise viie aasta kohta või plaanid ei ole olulised

9

Ei kohaldata (väljaspool filtrit)

Tühi

Vastus puudub

241/242

Vanus, mil kavatsetakse lõpetada palgaline või kasumlik töö

Kõik vanuses 50–69 ja ((C24 = 3, 5 ja (C67/70-C11/14) > 49) või (C24 = 1, 2))

50–93

2 numbrit

94

Ei tea täpset vanust, aga kavatseb lõpetada enne 60aastaseks saamist

95

Ei tea täpset vanust, aga kavatseb lõpetada vanuses 60–64

96

Ei tea täpset vanust, aga kavatseb lõpetada 65aastasena või kavatseb töötada nii kaua kui võimalik

97

Ei tea täpset vanust ja ei tea üldse, millal see võiks toimuda

98

On juba lõpetanud palgalise või kasumliku töö

99

Ei kohaldata (väljaspool filtrit)

Tühi

Vastus puudub

243

Peamine hõiveseisund vahetult pärast viimaselt töökohalt lahkumist

Kõik vanuses 50–69 ja ((C24 = 3, 5 ja (C67/70-C11/14) > 49) või (C24 = 1, 2))

1

Töötu

2

Pensionil või ennetähtaegsel pensionil

3

Pikaajaline haigus või võimetus

4

Muud

9

Ei kohaldata (väljaspool filtrit)

Tühi

Vastus puudub

244

Peamine põhjus pensionile või ennetähtaegsele pensionile jäämisel

C243 = 2

1

Kaotas töö

2

Jõudmine kohustuslikku pensioniikka

3

Tervislik seisund või töövõimetus

4

Hooldamiskohustus

5

Tööga seonduvad probleemid

6

Soodne rahaline seis, mis võimaldab töölt lahkuda

7

Eelistab lõpetada töö muul põhjusel, kui eespool nimetatud

8

Muud

9

Ei kohaldata (väljaspool filtrit)

Tühi

Vastus puudub

245

Paindlikumad tööaja planeerimise võimalused aitavad kaasa/võivad aidata kaasa isiku pikemaajalisele töötamisele

Kõik vanuses 50–69 ja ((C24 = 3, 5 ja (C67/70-C11/14) > 49) või (C24 = 1, 2))

1

Jah

2

Ei

9

Ei kohaldata (väljaspool filtrit)

Tühi

Vastus puudub

246

Paremad võimalused oma oskusi ajakohastada aitavad kaasa/võivad aidata kaasa isiku pikemaajalisele töötamisele

Kõik vanuses 50–69 ja ((C24 = 3, 5 ja (C67/70-C11/14) > 49) või (C24 = 1, 2))

1

Jah

2

Ei

9

Ei kohaldata (väljaspool filtrit)

Tühi

Vastus puudub

247

Parem tervis ja/või kindlustunne töökohal aitavad kaasa/võivad aidata kaasa isiku pikemaajalisele töötamisele

Kõik vanuses 50–69 ja ((C24 = 3, 5 ja (C67/70-C11/14) > 49) või (C24 = 1, 2))

1

Jah

2

Ei

9

Ei kohaldata (väljaspool filtrit)

Tühi

Vastus puudub

248/249

Vanus, millal isik hakkas saama individuaalset vanaduspensioni

Kõik vanuses 50–69 ja ((C24 = 3, 5 ja (C67/70-C11/14) > 49) või (C24 = 1, 2))

2 numbrit

97

Ei saa individuaalset vanaduspensioni, kuigi tal oleks selleks õigus

98

Tal ei ole/veel ei ole õigust individuaalsele vanaduspensionile

99

Ei kohaldata (väljaspool filtrit)

Tühi

Vastus puudub

250

Isik saab individuaalset pensioni või isiklikku kasu, mis ei kuulu vanaduspensioni või töötu abiraha valdkonda, näiteks töövõimetuspension, haiguspension või ennetähtaegsele pensionile mineku toetus

Kõik vanuses 50–69 ja ((C24 = 3, 5 ja (C67/70-C11/14) > 49) või (C24 = 1, 2))

1

Jah, töövõimetus- või haiguspension

2

Jah, ennetähtaegsele pensionile mineku toetus

3

Jah, muud individuaalsed toetused, mis ei ole eespool märgitud

4

Jah, 1, 2 ja 3 punkti kombinatsioon

5

Ei

9

Ei kohaldata (väljaspool filtrit)

Tühi

Vastus puudub

251

Muud rahalised ajendid töö jätkamiseks

Kõik vanuses 50–69 ja C24 = 1, 2 ja C248/249 < 98

1

Et suurendada vanaduspensioni

2

Et tagada leibkonna piisav sissetulek

3

Puudub rahaline stimulatsioon

9

Ei kohaldata (väljaspool filtrit)

Tühi

Vastus puudub

252/253

Raha eest või kasumlikult töötatud aastate arv (töötatud eluajal)

Kõik vanuses 50–69 ja ((C24 = 3, 5 ja (C67/70-C11/14) > 49) või (C24 = 1, 2))

2 numbrit

99

Ei kohaldata (väljaspool filtrit)

Tühi

Vastus puudub

254/259

2006. aasta tööjõu vaatluse kaalutegur (vabatahtlik)

Kõik vanuses 50–69 ja ((C24 = 3, 5 ja (C67/70-C11/14) > 49) või (C24 = 1, 2))

0000–9999

Veerud 254–257 sisaldavad täisarve

00–99

Veerud 258–259 on kümnendiku täpsusega

---

| 9.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/12 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/12

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 389/2005,

8. märts 2005,

millega kehtestatakse erandid määrustest (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 800/1999 teatavatesse puu- ja köögiviljatoodetesse lisatud teatavate ühise turukorraldusega hõlmatud suhkrute suhtes, mida eksporditakse kolmandatesse riikidesse (välja arvatud Šveits ja Liechtenstein)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2201/96 töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste turu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 18 lõiget 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 2201/96 artikleid 16 ja 18 ning komisjoni 15. aprilli 1999. aasta määrust (EÜ) nr 800/1999, milles sätestatakse põllumajandustoodete eksporditoetuste süsteemi kohaldamise üksikasjalikud ühiseeskirjad, (2) kohaldatakse teatavatesse puu- ja köögiviljatoodetesse lisatud teatavate ühise turukorraldusega hõlmatud suhkrute ekspordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 2201/96 artikleid 16 ja 18 ning komisjoni 15. aprilli 1999. aasta määrust (EÜ) nr 800/1999, milles sätestatakse põllumajandustoodete eksporditoetuste süsteemi kohaldamise üksikasjalikud ühiseeskirjad, (2) kohaldatakse teatavatesse puu- ja köögiviljatoodetesse lisatud teatavate ühise turukorraldusega hõlmatud suhkrute ekspordi suhtes.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 18 lõikes 6 on sätestatud, et diferentseeritud toetuse korral makstakse toetust, kui on tõendatud, et tooted on jõudnud litsentsil näidatud sihtkohta või teise sihtkohta, mille jaoks toetus on kinnitatud. Samuti on seal sätestatud kõnealuse eeskirja võimalikud erandid, juhul kui nähakse ette tingimused, mis pakuvad samaväärseid tagatisi. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 18 lõikes 6 on sätestatud, et diferentseeritud toetuse korral makstakse toetust, kui on tõendatud, et tooted on jõudnud litsentsil näidatud sihtkohta või teise sihtkohta, mille jaoks toetus on kinnitatud. Samuti on seal sätestatud kõnealuse eeskirja võimalikud erandid, juhul kui nähakse ette tingimused, mis pakuvad samaväärseid tagatisi.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 3 kohaselt omandatakse õigus toetusele konkreetsesse kolmandasse riiki importimisel, juhul kui kõnealuse riigi suhtes kohaldatakse diferentseeritud toetust. Kõnealuse määruse artiklites 14, 15 ja 16 määratakse kindlaks diferentseeritud toetuse maksmise tingimused, eelkõige toodete sihtkohta jõudmise tõendamiseks esitatavad dokumendid. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 3 kohaselt omandatakse õigus toetusele konkreetsesse kolmandasse riiki importimisel, juhul kui kõnealuse riigi suhtes kohaldatakse diferentseeritud toetust. Kõnealuse määruse artiklites 14, 15 ja 16 määratakse kindlaks diferentseeritud toetuse maksmise tingimused, eelkõige toodete sihtkohta jõudmise tõendamiseks esitatavad dokumendid.

| (4) | Diferentseeritud toetuse kohaldamise puhul nähakse määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 18 lõigetega 1 ja 2 ette, et toetuse osa, mille arvutamisel kasutatakse kõige madalamat toetusemäära, makstakse eksportija avalduse korral kohe, kui esitatakse tõend, et toode on ühenduse tolliterritooriumilt lahkunud. |
| --- | --- |

(4)

Diferentseeritud toetuse kohaldamise puhul nähakse määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 18 lõigetega 1 ja 2 ette, et toetuse osa, mille arvutamisel kasutatakse kõige madalamat toetusemäära, makstakse eksportija avalduse korral kohe, kui esitatakse tõend, et toode on ühenduse tolliterritooriumilt lahkunud.

| (5) | Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud leping, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 1972. aasta 22. juulil sõlmitud lepingut töödeldud põllumajandussaaduste suhtes kohaldatavate sätete kohta, (3) mis allkirjastati 2004. aasta oktoobris, on ajutiselt kohaldatav alates 1. veebruarist 2005 nõukogu otsuse 2005/45/EÜ (4) alusel, mis käsitleb kõnealuse lepingu sõlmimist ja ajutist kohaldamist. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud leping, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 1972. aasta 22. juulil sõlmitud lepingut töödeldud põllumajandussaaduste suhtes kohaldatavate sätete kohta, (3) mis allkirjastati 2004. aasta oktoobris, on ajutiselt kohaldatav alates 1. veebruarist 2005 nõukogu otsuse 2005/45/EÜ (4) alusel, mis käsitleb kõnealuse lepingu sõlmimist ja ajutist kohaldamist.

| (6) | Vastavalt otsusele 2005/45/EÜ ei vasta Šveitsi ja Liechtensteini eksporditavate teatavate töödeldud põllumajandussaaduste tootmisel kasutatav suhkur (HS-rubriigid 1701, 1702 ja 1703) alates 1. veebruarist 2005 enam eksporditoetuste saamise tingimustele. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt otsusele 2005/45/EÜ ei vasta Šveitsi ja Liechtensteini eksporditavate teatavate töödeldud põllumajandussaaduste tootmisel kasutatav suhkur (HS-rubriigid 1701, 1702 ja 1703) alates 1. veebruarist 2005 enam eksporditoetuste saamise tingimustele.

| (7) | Otsusega 2005/45/EÜ heakskiidetud lepingus kehtestatakse erisätted halduskoostöö kohta, mille eesmärk on võidelda eeskirjade eiramise ja pettuse vastu tolli ja eksporditoetusega seotud küsimustes. |
| --- | --- |

(7)

Otsusega 2005/45/EÜ heakskiidetud lepingus kehtestatakse erisätted halduskoostöö kohta, mille eesmärk on võidelda eeskirjade eiramise ja pettuse vastu tolli ja eksporditoetusega seotud küsimustes.

| (8) | Seoses nimetatud erisätetega ning ettevõtjate tarbetute kulutuste vältimiseks kolmandate riikidega kauplemisel, on asjakohane kehtestada erand määrusest (EÜ) nr 2201/96 ja määrusest (EÜ) nr 800/1999 selles osas, mis nõuab diferentseeritud toetuste korral impordi tõendamist. Kui kõnealuste konkreetsete sihtriikide suhtes ei ole eksporditoetust kindlaks määratud, on asjakohane jätta see asjaolu arvesse võtmata eksporditoetuse alammäära määramisel. |
| --- | --- |

(8)

Seoses nimetatud erisätetega ning ettevõtjate tarbetute kulutuste vältimiseks kolmandate riikidega kauplemisel, on asjakohane kehtestada erand määrusest (EÜ) nr 2201/96 ja määrusest (EÜ) nr 800/1999 selles osas, mis nõuab diferentseeritud toetuste korral impordi tõendamist. Kui kõnealuste konkreetsete sihtriikide suhtes ei ole eksporditoetust kindlaks määratud, on asjakohane jätta see asjaolu arvesse võtmata eksporditoetuse alammäära määramisel.

| (9) | Kuna Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga kehtestatud meetmeid, mis on heaks kiidetud otsusega 2005/45/EÜ, hakatakse kohaldama 1. veebruarist 2005, tuleks käesolevat määrust kohaldada samast kuupäevast. |
| --- | --- |

(9)

Kuna Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga kehtestatud meetmeid, mis on heaks kiidetud otsusega 2005/45/EÜ, hakatakse kohaldama 1. veebruarist 2005, tuleks käesolevat määrust kohaldada samast kuupäevast.

| (10) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas puu- ja köögiviljatooteturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas puu- ja köögiviljatooteturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Erandina määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 18 lõikest 6 ja määruse (EÜ) nr 800/1999 artiklist 16, kui toetuse diferentseerimise põhjuseks on üksnes asjaolu, et Šveitsi või Liechtensteini jaoks ei ole toetust kindlaks määratud, ei ole tõend impordi tolliformaalsuste täitmise kohta toetuse maksmise tingimuseks suhkrute puhul, mis on lisatud teatavatesse määrusega (EÜ) nr 2201/96 hõlmatud ning Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 22. juulil 1972 sõlmitud lepingu protokolli nr 2 I ja II tabelis loetletud puu- ja köögiviljatoodetesse.

Artikkel 2

Asjaolu, et eksporditoetust ei ole kehtestatud Šveitsi või Liechtensteini eksporditavate teatavate suhkrute suhtes, mis on lisatud määrusega (EÜ) nr 2201/96 hõlmatud ning Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 22. juulil 1972 sõlmitud lepingu protokolli nr 2 I ja II tabelis loetletud teatavatesse puu- ja köögiviljatoodetesse, ei võeta arvesse eksporditoetuse alammäära kindlaksmääramisel määruse (EÜ) nr 800/1999 artikli 18 lõikes 2 määratletud tähenduses.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. veebruarist 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. märts 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 29. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 386/2004 (ELT L 64, 2.3.2004, lk 25).

1

(2)  EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 671/2004 (ELT L 105, 14.4.2004, lk 5).

2

(3)  ELT L 23, 26.1.2005, lk 19.

3

(4)  ELT L 23, 26.1.2005, lk 17.

4

---

| 9.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/14 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/14

---

KOMISJONI MÄÄRUS 2005/23/EÜ,

8. märts 2005,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiivi 2001/25/EÜ meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiivi 2001/25/EÜ meremeeste väljaõppe miinimumtaseme kohta, (1) eriti selle artikli 22 lõiget 1,

ning arvestades, et:

| (1) | Direktiiviga 2001/25/EÜ määratakse kindlaks ühenduse laevadel teenivate meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse miinimumnõuded. Kõnealused nõuded rajanevad nõuetel, mis on sätestatud meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelises konventsioonis (edaspidi “STCW konventsioon”) ja meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse koodeksis (edaspidi “STCW koodeks”). |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2001/25/EÜ määratakse kindlaks ühenduse laevadel teenivate meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse miinimumnõuded. Kõnealused nõuded rajanevad nõuetel, mis on sätestatud meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelises konventsioonis (edaspidi “STCW konventsioon”) ja meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse koodeksis (edaspidi “STCW koodeks”).

| (2) | STCW konventsiooni ja STCW koodeksit on muudetud Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni mereohutuskomitee resolutsioonidega MSC.66(68) ja MSC.67(68), mis jõustusid 1. jaanuaril 1999. aastal, resolutsiooniga MSC.78(70), mis jõustus 1. jaanuaril 2003. aastal, ja ringkirjadega STCW.6/Circ.3 ja STCW.6/Circ.5, mis hakkasid kehtima vastavalt 20. mail 1998. aastal ja 26. mail 2000. aastal. |
| --- | --- |

(2)

STCW konventsiooni ja STCW koodeksit on muudetud Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni mereohutuskomitee resolutsioonidega MSC.66(68) ja MSC.67(68), mis jõustusid 1. jaanuaril 1999. aastal, resolutsiooniga MSC.78(70), mis jõustus 1. jaanuaril 2003. aastal, ja ringkirjadega STCW.6/Circ.3 ja STCW.6/Circ.5, mis hakkasid kehtima vastavalt 20. mail 1998. aastal ja 26. mail 2000. aastal.

| (3) | STCW konventsiooni uus reegel V/3, mis lisati resolutsiooniga MSC.66(68), sätestab reisilaevade, välja arvatud ro-ro-reisilaevade kaptenite, ohvitseride, reakoosseisu liikmete ja muu personali väljaõppe ja ettevalmistuse kohustuslikud miinimumnõuded. |
| --- | --- |

(3)

STCW konventsiooni uus reegel V/3, mis lisati resolutsiooniga MSC.66(68), sätestab reisilaevade, välja arvatud ro-ro-reisilaevade kaptenite, ohvitseride, reakoosseisu liikmete ja muu personali väljaõppe ja ettevalmistuse kohustuslikud miinimumnõuded.

| (4) | Seetõttu tuleb direktiivi 2001/25/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleb direktiivi 2001/25/EÜ vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 2099/2002 asutatud meresõiduohutuse komitee arvamusega, (2) |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 2099/2002 asutatud meresõiduohutuse komitee arvamusega, (2)

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2001/25/EÜ I lisa peatükki 5 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Reegli V/2 lõikele 3 lisatakse järgmine tekst:
  “... või peavad tõestama, et on viimase viie aasta jooksul saavutanud nõutud pädevusetaseme.” |
| --- | --- |

1.

Reegli V/2 lõikele 3 lisatakse järgmine tekst:

“... või peavad tõestama, et on viimase viie aasta jooksul saavutanud nõutud pädevusetaseme.”

| 2. | Peatüki lõppu lisatakse järgmine tekst:
  “Määrus V/3
  Reisilaevade, välja arvatud ro-ro-reisilaevade kaptenite, ohvitseride, reakoosseisu liikmete ja muu personali väljaõppe ja ettevalmistuse kohustuslikud miinimumnõuded






  1. | Käesolevat reeglit kohaldatakse rahvusvahelisi merereise sooritavatel reisiparvlaevadel, välja arvatud ro-ro-reisilaevadel teenivate kaptenite, ohvitseride, reakoosseisu liikmete ja muu personali suhtes. Administratsioon määrab kindlaks, kuidas kõnealuseid nõudeid kohaldatakse kohalikeks reisideks kasutatavatel reisilaevadel teeniva personali suhtes. |
| --- | --- | --- |

2.

Peatüki lõppu lisatakse järgmine tekst:

“Määrus V/3

Reisilaevade, välja arvatud ro-ro-reisilaevade kaptenite, ohvitseride, reakoosseisu liikmete ja muu personali väljaõppe ja ettevalmistuse kohustuslikud miinimumnõuded

1.

Käesolevat reeglit kohaldatakse rahvusvahelisi merereise sooritavatel reisiparvlaevadel, välja arvatud ro-ro-reisilaevadel teenivate kaptenite, ohvitseride, reakoosseisu liikmete ja muu personali suhtes. Administratsioon määrab kindlaks, kuidas kõnealuseid nõudeid kohaldatakse kohalikeks reisideks kasutatavatel reisilaevadel teeniva personali suhtes.

| 2. | Enne seda kui meremehed hakkavad täitma kohustusi reisiparvlaeva pardal, peavad nad olema läbinud punktides 4–8 ettenähtud väljaõppe vastavalt oma ametikohale, kohustustele ja vastutusele. |
| --- | --- |

2.

Enne seda kui meremehed hakkavad täitma kohustusi reisiparvlaeva pardal, peavad nad olema läbinud punktides 4–8 ettenähtud väljaõppe vastavalt oma ametikohale, kohustustele ja vastutusele.

| 3. | Meremehed, kes peavad olema saanud punktides 4, 7 ja 8 ettenähtud väljaõppe, on kohustatud läbima vähemalt iga viie aasta järel asjakohase täiendõppe või peavad tõestama, et on viimase viie aasta jooksul saavutanud nõutud pädevusetaseme. |
| --- | --- |

3.

Meremehed, kes peavad olema saanud punktides 4, 7 ja 8 ettenähtud väljaõppe, on kohustatud läbima vähemalt iga viie aasta järel asjakohase täiendõppe või peavad tõestama, et on viimase viie aasta jooksul saavutanud nõutud pädevusetaseme.

| 4. | Personal, kes häireplaani kohaselt on määratud aitama reisijaid reisiparvlaeval häireolukordades, peavad olema saanud STCW koodeksi jaotise A-V/3 punktis 1 ettenähtud väljaõppe, mis käsitleb rahvamasside juhtimist. |
| --- | --- |

4.

Personal, kes häireplaani kohaselt on määratud aitama reisijaid reisiparvlaeval häireolukordades, peavad olema saanud STCW koodeksi jaotise A-V/3 punktis 1 ettenähtud väljaõppe, mis käsitleb rahvamasside juhtimist.

| 5. | Kaptenid, ohvitserid ja muu personal, kellele on reisiparvlaeval pandud erikohustused ja -vastutus, peavad olema saanud STCW koodeksi jaotise A-V/3 punktis 2 ettenähtud üldõppe. |
| --- | --- |

5.

Kaptenid, ohvitserid ja muu personal, kellele on reisiparvlaeval pandud erikohustused ja -vastutus, peavad olema saanud STCW koodeksi jaotise A-V/3 punktis 2 ettenähtud üldõppe.

| 6. | Personal, kes on otseselt seotud reisiparvlaeva reisijate teenindamisega reisijatele ettenähtud kohtades, peab olema saanud STCW koodeksi jaotise A-V/3 punktis 3 ettenähtud ohutusealase väljaõppe. |
| --- | --- |

6.

Personal, kes on otseselt seotud reisiparvlaeva reisijate teenindamisega reisijatele ettenähtud kohtades, peab olema saanud STCW koodeksi jaotise A-V/3 punktis 3 ettenähtud ohutusealase väljaõppe.

| 7. | Kaptenid, vanemtüürimehed ja kõik isikud, kes vastutavad otseselt reisijate laevale minemise ja laevalt lahkumise eest, peavad olema saanud STCW koodeksi jaotise A-V/3 punktis 4 ettenähtud heakskiidetud väljaõppe, mis käsitleb reisijate ohutust. |
| --- | --- |

7.

Kaptenid, vanemtüürimehed ja kõik isikud, kes vastutavad otseselt reisijate laevale minemise ja laevalt lahkumise eest, peavad olema saanud STCW koodeksi jaotise A-V/3 punktis 4 ettenähtud heakskiidetud väljaõppe, mis käsitleb reisijate ohutust.

| 8. | Kaptenid, vanemtüürimehed, vanemmehaanikud, teised mehaanikud ja kõik isikud, kes vastutavad reisiparvlaeval olevate reisijate ohutuse eest häireolukordades, peavad olema saanud STCW koodeksi jaotise A-V/3 punktis 5 ettenähtud heakskiidetud väljaõppe, mis käsitleb kriiside lahendamist ja inimeste käitumist. |
| --- | --- |

8.

Kaptenid, vanemtüürimehed, vanemmehaanikud, teised mehaanikud ja kõik isikud, kes vastutavad reisiparvlaeval olevate reisijate ohutuse eest häireolukordades, peavad olema saanud STCW koodeksi jaotise A-V/3 punktis 5 ettenähtud heakskiidetud väljaõppe, mis käsitleb kriiside lahendamist ja inimeste käitumist.

| 9. | Administratsioon tagab, et kõik isikud, keda peetakse pädevaks käesoleva reegli sätete kohaselt, saavad väljaõpet tõendava dokumendi.” |
| --- | --- |

9.

Administratsioon tagab, et kõik isikud, keda peetakse pädevaks käesoleva reegli sätete kohaselt, saavad väljaõpet tõendava dokumendi.”

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 29. septembril 2005. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid nimetatud sätted vastu võtavad, lisavad nad nende sätete ametliku avaldamise korral nendesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastuvõetud siseriiklike õigusaktide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 8. märts 2005

Komisjoni nimel

asepresident

Jacques BARROT

---

(1)  EÜT L 136, 18.5.2001, lk 17. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/103/EÜ (ELT L 326, 13.12.2003, lk 28).

1

(2)  EÜT L 324, 29.11.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 415/2004 (ELT L 68, 6.3.2004, lk 10).

2

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

| 9.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/16 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/16

---

NÕUKOGU OTSUS,

5. juuli 2004,

ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Slovakkias

(2005/182/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artikli 104 lõiget 6,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

võttes arvesse Slovakkia tehtud märkusi,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt asutamislepingu artiklile 104 peavad liikmesriigid hoiduma ülemäärasest valitsemissektori eelarve puudujäägist. See kehtib ka liikmesriikidele, kelle suhtes on kehtestatud erand, ehk 1. mail 2004 ELiga ühinenud riikidele. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt asutamislepingu artiklile 104 peavad liikmesriigid hoiduma ülemäärasest valitsemissektori eelarve puudujäägist. See kehtib ka liikmesriikidele, kelle suhtes on kehtestatud erand, ehk 1. mail 2004 ELiga ühinenud riikidele.

| (2) | Stabiilsuse ja kasvu pakti põhieesmärgiks on usaldusväärne finantshaldus valitsussektoris kui vahend hindade stabiilsuse ning tugeva ja püsiva majanduskasvu tagamiseks, mille tulemusel luuakse uusi töökohti. |
| --- | --- |

(2)

Stabiilsuse ja kasvu pakti põhieesmärgiks on usaldusväärne finantshaldus valitsussektoris kui vahend hindade stabiilsuse ning tugeva ja püsiva majanduskasvu tagamiseks, mille tulemusel luuakse uusi töökohti.

| (3) | Artikli 104 kohases ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses nähakse ette ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta otsuse tegemine ning asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevas protokollis nähakse ette ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise sätted. Nõukogu määruses (EÜ) nr 3605/93 (1) sätestatakse nimetatud protokolli sätete kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad ja määratlused. |
| --- | --- |

(3)

Artikli 104 kohases ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluses nähakse ette ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta otsuse tegemine ning asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlevas protokollis nähakse ette ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise sätted. Nõukogu määruses (EÜ) nr 3605/93 (1) sätestatakse nimetatud protokolli sätete kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad ja määratlused.

| (4) | Asutamislepingu artikli 104 lõike 5 kohaselt on komisjon kohustatud esitama nõukogule arvamuse, kui komisjon leiab, et liikmesriigis on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. Olles analüüsinud kõiki asjakohaseid tegureid, mida on arvestatud artikli 104 lõike 3 kohaselt koostatud komisjoni aruandes ning võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust kooskõlas artikli 104 lõikega 4, jõudis komisjon 24. juuni 2004. aasta arvamuses järeldusele, et Slovakkias on ülemäärane eelarvepuudujääk. |
| --- | --- |

(4)

Asutamislepingu artikli 104 lõike 5 kohaselt on komisjon kohustatud esitama nõukogule arvamuse, kui komisjon leiab, et liikmesriigis on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. Olles analüüsinud kõiki asjakohaseid tegureid, mida on arvestatud artikli 104 lõike 3 kohaselt koostatud komisjoni aruandes ning võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust kooskõlas artikli 104 lõikega 4, jõudis komisjon 24. juuni 2004. aasta arvamuses järeldusele, et Slovakkias on ülemäärane eelarvepuudujääk.

| (5) | Asutamislepingu artikli 104 lõikes 6 sätestatakse, et enne kui nõukogu pärast üldhinnangut otsustab, kas ülemäärane eelarvepuudujääk eksisteerib, peab ta kaaluma kõiki asjassepuutuva liikmesriigi võimalikke märkusi. |
| --- | --- |

(5)

Asutamislepingu artikli 104 lõikes 6 sätestatakse, et enne kui nõukogu pärast üldhinnangut otsustab, kas ülemäärane eelarvepuudujääk eksisteerib, peab ta kaaluma kõiki asjassepuutuva liikmesriigi võimalikke märkusi.

| (6) | Üldhinnang viis järgmiste järeldusteni. Slovakkia valitsemissektori eelarve puudujääk 2003. aastal oli 3,6 % SKT st, mis ületas SKT asutamislepingujärgse kontrollväärtuse e 3 % piiri. Kontrollväärtuse ületanud valitsemissektori eelarve puudujääk ei olnud tingitud Slovakkia ametivõimude kontrolli alt väljas olevast ebatavalisest sündmusest ega tõsisest majanduslikust surutisest stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. 2004. aasta valitsemissektori eelarve puudujääk jääb tõenäoliselt suuremaks kui 3 % SKT st. Komisjoni 2004. aasta kevade prognoosis ennustatakse 2004. aasta valitsemissektori eelarve puudujäägiks 4,1 % SKT st, samal ajal kui Slovakkia lähenemisprogrammis prognoositakse eelarvepuudujäägiks 4,0 % SKT st. Võla suhe, mis 2003. aastal oli 42,8 %, jääb 2004. aastal tõenäoliselt väiksemaks asutamislepingujärgsest kontrollväärtusest, mis on 60 % SKT st, |
| --- | --- |

(6)

Üldhinnang viis järgmiste järeldusteni. Slovakkia valitsemissektori eelarve puudujääk 2003. aastal oli 3,6 % SKT st, mis ületas SKT asutamislepingujärgse kontrollväärtuse e 3 % piiri. Kontrollväärtuse ületanud valitsemissektori eelarve puudujääk ei olnud tingitud Slovakkia ametivõimude kontrolli alt väljas olevast ebatavalisest sündmusest ega tõsisest majanduslikust surutisest stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. 2004. aasta valitsemissektori eelarve puudujääk jääb tõenäoliselt suuremaks kui 3 % SKT st. Komisjoni 2004. aasta kevade prognoosis ennustatakse 2004. aasta valitsemissektori eelarve puudujäägiks 4,1 % SKT st, samal ajal kui Slovakkia lähenemisprogrammis prognoositakse eelarvepuudujäägiks 4,0 % SKT st. Võla suhe, mis 2003. aastal oli 42,8 %, jääb 2004. aastal tõenäoliselt väiksemaks asutamislepingujärgsest kontrollväärtusest, mis on 60 % SKT st,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Üldhinnangust järeldub, et Slovakkias on ülemäärane eelarvepuudujääk.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Slovaki Vabariigile.

Brüssel, 5. juuli 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

J.-C. JUNCKER

---

(1)  EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 351/2002 (EÜT L 55, 26.2.2002, lk 23).

1

---

| 9.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/18 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/18

---

NÕUKOGU OTSUS,

5. juuli 2004,

ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Poolas

(2005/183/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artikli 104 lõiget 6,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

võttes arvesse Poola Vabariigi esitatud märkusi,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt asutamislepingu artiklile 104 peavad liikmesriigid hoiduma ülemäärasest valitsemissektori eelarvepuudujäägist; see laieneb ka erandi saanud liikmesriikidele, mille hulka kuuluvad kõik 1. mail 2004 Euroopa Liiduga ühinenud riigid. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt asutamislepingu artiklile 104 peavad liikmesriigid hoiduma ülemäärasest valitsemissektori eelarvepuudujäägist; see laieneb ka erandi saanud liikmesriikidele, mille hulka kuuluvad kõik 1. mail 2004 Euroopa Liiduga ühinenud riigid.

| (2) | Stabiilsuse ja kasvu pakti põhieesmärgiks on usaldusväärne finantshaldus kui vahend hindade stabiilsuse ning tugeva ja püsiva majanduskasvu tagamiseks, mille tulemusel luuakse uusi töökohti. |
| --- | --- |

(2)

Stabiilsuse ja kasvu pakti põhieesmärgiks on usaldusväärne finantshaldus kui vahend hindade stabiilsuse ning tugeva ja püsiva majanduskasvu tagamiseks, mille tulemusel luuakse uusi töökohti.

| (3) | Artikli 104 kohane ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus sätestab otsuse tegemise ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta ja asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlev protokoll näeb ette edasised sätted, mis on seotud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega. Nõukogu 22. novembri 1993. aasta määrusega (EÜ) nr 3605/93 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (1) sätestatakse nimetatud protokolli sätete kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad ja määratlused. |
| --- | --- |

(3)

Artikli 104 kohane ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus sätestab otsuse tegemise ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta ja asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlev protokoll näeb ette edasised sätted, mis on seotud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega. Nõukogu 22. novembri 1993. aasta määrusega (EÜ) nr 3605/93 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (1) sätestatakse nimetatud protokolli sätete kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad ja määratlused.

| (4) | Asutamislepingu artikli 104 lõike 5 kohaselt on komisjon kohustatud esitama nõukogule arvamuse, kui komisjon leiab, et liikmesriigis on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. Olles analüüsinud kõiki asjakohaseid tegureid, mida on arvestatud artikli 104 lõike 3 kohaselt koostatud komisjoni aruandes, ning võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust vastavalt artikli 104 lõikele 4, järeldas komisjon oma 24. juuni 2004. aasta arvamuses, et Poolas on ülemäärane eelarvepuudujääk. |
| --- | --- |

(4)

Asutamislepingu artikli 104 lõike 5 kohaselt on komisjon kohustatud esitama nõukogule arvamuse, kui komisjon leiab, et liikmesriigis on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. Olles analüüsinud kõiki asjakohaseid tegureid, mida on arvestatud artikli 104 lõike 3 kohaselt koostatud komisjoni aruandes, ning võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust vastavalt artikli 104 lõikele 4, järeldas komisjon oma 24. juuni 2004. aasta arvamuses, et Poolas on ülemäärane eelarvepuudujääk.

| (5) | Asutamislepingu artikli 104 lõikes 6 sätestatakse, et nõukogu peaks kaaluma asjaomase liikmesriigi kõiki võimalikke märkuseid, enne kui ta pärast üldhinnangut otsustab, kas liikmesriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk. |
| --- | --- |

(5)

Asutamislepingu artikli 104 lõikes 6 sätestatakse, et nõukogu peaks kaaluma asjaomase liikmesriigi kõiki võimalikke märkuseid, enne kui ta pärast üldhinnangut otsustab, kas liikmesriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk.

| (6) | Üldhinnangust järeldub, et valitsemissektori eelarvepuudujääk Poolas moodustas 2003. aastal 4,1 % SKTst, mis ületab asutamislepingu kontrollväärust (3 % SKTst). Valitsemissektori eelarvepuudujääki, mis ületas kontrollväärtuse 3 % SKTst, ei põhjustanud Poola ametivõimudest sõltumatu erakorraline sündmus ega tõsine majanduslangus stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Valitsemissektori eelarvepuudujääk ületab tõenäoliselt ka 2004. aastal 3 % SKTst. Täpsemini öeldes ulatub eelarvepuudujääk komisjoni 2004. aasta kevadprognoosi kohaselt 2004. aastal 6 %ni SKTst, samas kui Poola lähenemisprogramm eeldab eelarve puudujääki 5,7 % SKTst. Võla suhe, mis oli 2003. aastal 45,4 %, jääb tõenäoliselt 2004. aastal allapoole asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest, milleks on 60 % SKTst. Eelarvepuudujäägi ja võla näitajaid tuleb korrigeerida ülespoole juhul, kui EUROSTATi tehtava pensionifondide skeemide klassifikatsioone käsitleva otsuse kohaselt ei kuulu avatud pensionifondid üldisesse valitsemissektorisse, |
| --- | --- |

(6)

Üldhinnangust järeldub, et valitsemissektori eelarvepuudujääk Poolas moodustas 2003. aastal 4,1 % SKTst, mis ületab asutamislepingu kontrollväärust (3 % SKTst). Valitsemissektori eelarvepuudujääki, mis ületas kontrollväärtuse 3 % SKTst, ei põhjustanud Poola ametivõimudest sõltumatu erakorraline sündmus ega tõsine majanduslangus stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Valitsemissektori eelarvepuudujääk ületab tõenäoliselt ka 2004. aastal 3 % SKTst. Täpsemini öeldes ulatub eelarvepuudujääk komisjoni 2004. aasta kevadprognoosi kohaselt 2004. aastal 6 %ni SKTst, samas kui Poola lähenemisprogramm eeldab eelarve puudujääki 5,7 % SKTst. Võla suhe, mis oli 2003. aastal 45,4 %, jääb tõenäoliselt 2004. aastal allapoole asutamislepingus sätestatud kontrollväärtusest, milleks on 60 % SKTst. Eelarvepuudujäägi ja võla näitajaid tuleb korrigeerida ülespoole juhul, kui EUROSTATi tehtava pensionifondide skeemide klassifikatsioone käsitleva otsuse kohaselt ei kuulu avatud pensionifondid üldisesse valitsemissektorisse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Üldhinnangust selgub, et Poolas on ülemäärane eelarvepuudujääk.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Poola Vabariigile.

Brüssel, 5. juuli 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

J.-C. JUNCKER

---

(1)  EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 351/2002 (EÜT L 55, 26.2.2002, lk 23).

1

---

| 9.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/19 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/19

---

NÕUKOGU OTSUS,

5. juuli 2004,

ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Küprosel

(2005/184/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 104 lõiget 6,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

võttes arvesse Küprose poolt tehtud märkusi,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt asutamislepingu artiklile 104 peavad liikmesriigid hoiduma ülemäärasest valitsemissektori puudujäägist; see kehtib ka liikmesriikidele, kelle suhtes on kehtestatud erand, st ELiga 1. mail 2004 ühinenud riikidele. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt asutamislepingu artiklile 104 peavad liikmesriigid hoiduma ülemäärasest valitsemissektori puudujäägist; see kehtib ka liikmesriikidele, kelle suhtes on kehtestatud erand, st ELiga 1. mail 2004 ühinenud riikidele.

| (2) | Stabiilsuse ja kasvu pakti põhieesmärgiks on usaldusväärne riigi rahandus kui vahend hindade stabiilsuse ning tugeva ja püsiva majanduskasvu tagamiseks, mille tulemusel luuakse uusi töökohti. |
| --- | --- |

(2)

Stabiilsuse ja kasvu pakti põhieesmärgiks on usaldusväärne riigi rahandus kui vahend hindade stabiilsuse ning tugeva ja püsiva majanduskasvu tagamiseks, mille tulemusel luuakse uusi töökohti.

| (3) | Artikli 104 kohane ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus sätestab otsuse tegemise eelarvepuudujäägi olemasolu kohta, ning asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlev protokoll näeb ette edasised sätted, mis on seotud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega. Nõukogu 22. novembri 1993. aasta määrusega (EÜ) nr 3605/93 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (1) sätestatakse nimetatud protokolli sätete kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad ja määratlused. |
| --- | --- |

(3)

Artikli 104 kohane ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus sätestab otsuse tegemise eelarvepuudujäägi olemasolu kohta, ning asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlev protokoll näeb ette edasised sätted, mis on seotud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega. Nõukogu 22. novembri 1993. aasta määrusega (EÜ) nr 3605/93 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (1) sätestatakse nimetatud protokolli sätete kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad ja määratlused.

| (4) | Asutamislepingu artikli 104 lõike 5 kohaselt on komisjon kohustatud esitama nõukogule arvamuse, kui komisjon leiab, et liikmesriigis on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. Olles analüüsinud kõiki asjakohaseid tegureid, mida on arvestatud artikli 104 lõike 3 kohaselt koostatud komisjoni aruandes, ning võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust vastavalt artikli 104 lõikele 4, järeldas komisjon oma 24. juuni 2004. aasta arvamuses, et Küprosel on ülemäärane eelarvepuudujääk. |
| --- | --- |

(4)

Asutamislepingu artikli 104 lõike 5 kohaselt on komisjon kohustatud esitama nõukogule arvamuse, kui komisjon leiab, et liikmesriigis on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. Olles analüüsinud kõiki asjakohaseid tegureid, mida on arvestatud artikli 104 lõike 3 kohaselt koostatud komisjoni aruandes, ning võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust vastavalt artikli 104 lõikele 4, järeldas komisjon oma 24. juuni 2004. aasta arvamuses, et Küprosel on ülemäärane eelarvepuudujääk.

| (5) | Asutamislepingu artikli 104 lõikes 6 sätestatakse, et nõukogu peaks kaaluma asjaomase liikmesriigi kõiki võimalikke märkusi, enne kui ta pärast üldhinnangut otsustab, kas liikmesriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk. |
| --- | --- |

(5)

Asutamislepingu artikli 104 lõikes 6 sätestatakse, et nõukogu peaks kaaluma asjaomase liikmesriigi kõiki võimalikke märkusi, enne kui ta pärast üldhinnangut otsustab, kas liikmesriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk.

| (6) | Üldhinnangu tulemusel saab järeldada järgmist. Valitsemissektori eelarvepuudujääk Küprosel tõusis 2003. aastal 6,3 %ni SKTst, mis on kõrgem kui asutamislepingujärgne kontrollväärtus – 3 % SKTst. Kontrollväärtust ületavat ülemäärast valitsemissektori eelarvepuudujääki ei põhjustanud Küprose ametivõimudest sõltumatu erakorraline sündmus ega tõsine majanduslangus stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Valitsemissektori eelarvepuudujääk jääb 2004. aastal tõenäoliselt suuremaks kui 3 % SKTst. Komisjoni 2004. aasta kevadprognoosis ennustatakse valitsemissektori eelarvepuudujäägi kasvu 4,6 %ni SKTst 2004. aastal, mis on madalam kui Küprose lähenemisprogrammis prognoositud 5,2 % SKTst. Võla suhe, mis 2003. aastal oli 72,2 %, eemaldub tõenäoliselt 2004. aastal veelgi enam asutamislepingujärgsest kontrollväärtusest, milleks on 60 % SKTst, |
| --- | --- |

(6)

Üldhinnangu tulemusel saab järeldada järgmist. Valitsemissektori eelarvepuudujääk Küprosel tõusis 2003. aastal 6,3 %ni SKTst, mis on kõrgem kui asutamislepingujärgne kontrollväärtus – 3 % SKTst. Kontrollväärtust ületavat ülemäärast valitsemissektori eelarvepuudujääki ei põhjustanud Küprose ametivõimudest sõltumatu erakorraline sündmus ega tõsine majanduslangus stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Valitsemissektori eelarvepuudujääk jääb 2004. aastal tõenäoliselt suuremaks kui 3 % SKTst. Komisjoni 2004. aasta kevadprognoosis ennustatakse valitsemissektori eelarvepuudujäägi kasvu 4,6 %ni SKTst 2004. aastal, mis on madalam kui Küprose lähenemisprogrammis prognoositud 5,2 % SKTst. Võla suhe, mis 2003. aastal oli 72,2 %, eemaldub tõenäoliselt 2004. aastal veelgi enam asutamislepingujärgsest kontrollväärtusest, milleks on 60 % SKTst,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Üldhinnangust järeldub, et Küprosel on ülemäärane eelarvepuudujääk.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Küprose Vabariigile.

Brüssel, 5. juuli 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

J.-C. JUNCKER

---

(1)  EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 351/2002 (EÜT L 55, 26.2.2002, lk 23).

1

---

| 9.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/20 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/20

---

NÕUKOGU OTSUS,

5. juuli 2004,

ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Tšehhi Vabariigis

(2005/185/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 104 lõiget 6,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

võttes arvesse Tšehhi Vabariigi esitatud märkusi,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt asutamislepingu artiklile 104 peavad liikmesriigid hoiduma ülemäärasest eelarvepuudujäägist; seda nõuet kohaldatakse ka liikmesriikidele, mille suhtes on kehtestatud erand, nende hulgas kõikidele ELiga 1. mail 2004 ühinenud riikidele. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt asutamislepingu artiklile 104 peavad liikmesriigid hoiduma ülemäärasest eelarvepuudujäägist; seda nõuet kohaldatakse ka liikmesriikidele, mille suhtes on kehtestatud erand, nende hulgas kõikidele ELiga 1. mail 2004 ühinenud riikidele.

| (2) | Stabiilsuse ja kasvu pakti põhieesmärgiks on usaldusväärne finantshaldus kui vahend hindade stabiilsuse ning tugeva ja püsiva majanduskasvu tagamiseks, mille tulemusel luuakse uusi töökohti. |
| --- | --- |

(2)

Stabiilsuse ja kasvu pakti põhieesmärgiks on usaldusväärne finantshaldus kui vahend hindade stabiilsuse ning tugeva ja püsiva majanduskasvu tagamiseks, mille tulemusel luuakse uusi töökohti.

| (3) | Artikli 104 kohane ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus näeb ette otsuse tegemise ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta ja asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlev protokoll näeb ette edasised sätted, mis on seotud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega. Nõukogu 22. novembri 1993. aasta määrusega (EÜ) nr 3605/93 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (1) sätestatakse nimetatud protokolli sätete kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad ja määratlused. |
| --- | --- |

(3)

Artikli 104 kohane ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus näeb ette otsuse tegemise ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta ja asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlev protokoll näeb ette edasised sätted, mis on seotud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega. Nõukogu 22. novembri 1993. aasta määrusega (EÜ) nr 3605/93 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (1) sätestatakse nimetatud protokolli sätete kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad ja määratlused.

| (4) | Asutamislepingu artikli 104 lõike 5 kohaselt on komisjon kohustatud esitama nõukogule arvamuse, kui komisjon leiab, et liikmesriigis on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. Olles analüüsinud kõiki asjakohaseid tegureid, mida on arvestatud artikli 104 lõike 3 kohaselt koostatud komisjoni aruandes, ning võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust vastavalt artikli 104 lõikele 4, järeldas komisjon oma 24. juuni 2004. aasta arvamuses, et Tšehhi Vabariigis on ülemäärane eelarvepuudujääk. |
| --- | --- |

(4)

Asutamislepingu artikli 104 lõike 5 kohaselt on komisjon kohustatud esitama nõukogule arvamuse, kui komisjon leiab, et liikmesriigis on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. Olles analüüsinud kõiki asjakohaseid tegureid, mida on arvestatud artikli 104 lõike 3 kohaselt koostatud komisjoni aruandes, ning võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust vastavalt artikli 104 lõikele 4, järeldas komisjon oma 24. juuni 2004. aasta arvamuses, et Tšehhi Vabariigis on ülemäärane eelarvepuudujääk.

| (5) | Asutamislepingu artikli 104 lõikes 6 sätestatakse, et nõukogu peaks kaaluma asjaomase liikmesriigi kõiki võimalikke märkusi, enne kui ta pärast üldhinnangut otsustab, kas liikmesriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk. |
| --- | --- |

(5)

Asutamislepingu artikli 104 lõikes 6 sätestatakse, et nõukogu peaks kaaluma asjaomase liikmesriigi kõiki võimalikke märkusi, enne kui ta pärast üldhinnangut otsustab, kas liikmesriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk.

| (6) | Üldhinnangu tulemusel saab järeldada järgmist. Valitsemissektori eelarvepuudujääk Tšehhi Vabariigis tõusis 2003. aastal 12,9 %ni SKTst (5,9 % SKTst, kui mitte arvestada ühte olulist valitsuse potentsiaalsete tagatistega seotud tehingut), mis ületas asutamislepingujärgse 3 % künnise. Kontrollväärtust ületavat eelarvepuudujääki ei põhjustanud Tšehhi Vabariigi ametivõimudest sõltumatu erakorraline sündmus ega tõsine majanduslangus stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Valitsemissektori eelarvepuudujääk jääb 2004. aastal tõenäoliselt endiselt suuremaks kui 3 % SKTst. Konkreetsemalt nähakse 2004. aasta kevadprognoosis ette üldise eelarvepuudujäägi kasvu 5,9 %ni SKTst, samas kui Tšehhi Vabariigi lähenemisprogrammis on kavandatud eelarvepuudujäägiks 5,3 % SKTst. Võla suhe, mis 2003. aastal oli 37,6 % SKTst, jääb 2004. aastal tõenäoliselt allapoole asutamislepingujärgset kontrollväärtust, milleks on 60 %, |
| --- | --- |

(6)

Üldhinnangu tulemusel saab järeldada järgmist. Valitsemissektori eelarvepuudujääk Tšehhi Vabariigis tõusis 2003. aastal 12,9 %ni SKTst (5,9 % SKTst, kui mitte arvestada ühte olulist valitsuse potentsiaalsete tagatistega seotud tehingut), mis ületas asutamislepingujärgse 3 % künnise. Kontrollväärtust ületavat eelarvepuudujääki ei põhjustanud Tšehhi Vabariigi ametivõimudest sõltumatu erakorraline sündmus ega tõsine majanduslangus stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Valitsemissektori eelarvepuudujääk jääb 2004. aastal tõenäoliselt endiselt suuremaks kui 3 % SKTst. Konkreetsemalt nähakse 2004. aasta kevadprognoosis ette üldise eelarvepuudujäägi kasvu 5,9 %ni SKTst, samas kui Tšehhi Vabariigi lähenemisprogrammis on kavandatud eelarvepuudujäägiks 5,3 % SKTst. Võla suhe, mis 2003. aastal oli 37,6 % SKTst, jääb 2004. aastal tõenäoliselt allapoole asutamislepingujärgset kontrollväärtust, milleks on 60 %,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Üldhinnangust järeldub, et Tšehhi Vabariigis on ülemäärane eelarvepuudujääk.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Tšehhi Vabariigile.

Brüssel, 5. juuli 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

J.-C. JUNCKER

---

(1)  EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 351/2002 (EÜT L 55, 26.2.2002, lk 23).

1

---

| 9.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/21 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/21

---

NÕUKOGU OTSUS,

5. juuli 2004,

ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta Maltal

(2005/186/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artikli 104 lõiget 6,

võttes arvesse komisjoni soovitust,

võttes arvesse Malta poolt esitatud märkusi,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt asutamislepingu artiklile 104 peavad liikmesriigid hoiduma ülemäärasest valitsemissektori eelarvepuudujäägist; see laieneb ka erandi saanud liikmesriikidele, mille hulka kuuluvad kõik 1. mail 2004 Euroopa Liiduga ühinenud riigid. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt asutamislepingu artiklile 104 peavad liikmesriigid hoiduma ülemäärasest valitsemissektori eelarvepuudujäägist; see laieneb ka erandi saanud liikmesriikidele, mille hulka kuuluvad kõik 1. mail 2004 Euroopa Liiduga ühinenud riigid.

| (2) | Stabiilsuse ja kasvu pakti põhieesmärgiks on usaldusväärne finantshaldus kui vahend hindade stabiilsuse ning tugeva ja püsiva majanduskasvu tagamiseks, mille tulemusel luuakse uusi töökohti. |
| --- | --- |

(2)

Stabiilsuse ja kasvu pakti põhieesmärgiks on usaldusväärne finantshaldus kui vahend hindade stabiilsuse ning tugeva ja püsiva majanduskasvu tagamiseks, mille tulemusel luuakse uusi töökohti.

| (3) | Artikli 104 kohane ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus sätestab otsuse tegemise ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta ja asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlev protokoll näeb ette edasised sätted, mis on seotud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega. Nõukogu 22. novembri 1993. aasta määrusega (EÜ) nr 3605/93 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (1) sätestatakse nimetatud protokolli sätete kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad ja määratlused. |
| --- | --- |

(3)

Artikli 104 kohane ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus sätestab otsuse tegemise ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta ja asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitlev protokoll näeb ette edasised sätted, mis on seotud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamisega. Nõukogu 22. novembri 1993. aasta määrusega (EÜ) nr 3605/93 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta (1) sätestatakse nimetatud protokolli sätete kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad ja määratlused.

| (4) | Asutamislepingu artikli 104 lõike 5 kohaselt on komisjon kohustatud esitama nõukogule arvamuse, kui komisjon leiab, et liikmesriigis on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. Olles analüüsinud kõiki asjakohaseid tegureid, mida on arvestatud artikli 104 lõike 3 kohaselt koostatud komisjoni aruandes, ning võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust vastavalt artikli 104 lõikele 4, järeldas komisjon oma 24. juuni 2004. aasta arvamuses, et Maltal on ülemäärane eelarvepuudujääk. |
| --- | --- |

(4)

Asutamislepingu artikli 104 lõike 5 kohaselt on komisjon kohustatud esitama nõukogule arvamuse, kui komisjon leiab, et liikmesriigis on või võib tekkida ülemäärane eelarvepuudujääk. Olles analüüsinud kõiki asjakohaseid tegureid, mida on arvestatud artikli 104 lõike 3 kohaselt koostatud komisjoni aruandes, ning võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust vastavalt artikli 104 lõikele 4, järeldas komisjon oma 24. juuni 2004. aasta arvamuses, et Maltal on ülemäärane eelarvepuudujääk.

| (5) | Asutamislepingu artikli 104 lõikes 6 sätestatakse, et nõukogu peaks kaaluma asjaomase liikmesriigi kõiki võimalikke märkuseid, enne kui ta pärast üldhinnangut otsustab, kas liikmesriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk. |
| --- | --- |

(5)

Asutamislepingu artikli 104 lõikes 6 sätestatakse, et nõukogu peaks kaaluma asjaomase liikmesriigi kõiki võimalikke märkuseid, enne kui ta pärast üldhinnangut otsustab, kas liikmesriigis on ülemäärane eelarvepuudujääk.

| (6) | Üldhinnangust järeldub, et valitsemissektori eelarvepuudujääk Maltal moodustas 2003. aastal 9,7 % SKTst (millest 3,2 % SKTst tulenes ühest tehingust), mis ületab asutamislepingu kontrollväärust (3 % SKTst). Valitsemissektori eelarvepuudujääki, mis ületas kontrollväärtuse 3 % SKTst, ei põhjustanud Malta ametivõimudest sõltumatu erakorraline sündmus ega tõsine majanduslangus stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Valitsemissektori eelarvepuudujääk jääb tõenäoliselt ka 2004. aastal kõrgemaks kui 3 % SKTst. Täpsemini öeldes ulatub eelarvepuudujääk komisjoni 2004. aasta kevadprognoosi kohaselt 2004. aastal 5,9 %ni SKTst, samas kui Malta lähenemisprogramm eeldab eelarve puudujääki 5,2 % SKTst. Võla suhe, mis oli 2003. aastal 72,0 %, eemaldub tõenäoliselt 2004. aastal veelgi enam asutamislepingujärgsest kontrollväärtusest, milleks on 60 % SKTst, |
| --- | --- |

(6)

Üldhinnangust järeldub, et valitsemissektori eelarvepuudujääk Maltal moodustas 2003. aastal 9,7 % SKTst (millest 3,2 % SKTst tulenes ühest tehingust), mis ületab asutamislepingu kontrollväärust (3 % SKTst). Valitsemissektori eelarvepuudujääki, mis ületas kontrollväärtuse 3 % SKTst, ei põhjustanud Malta ametivõimudest sõltumatu erakorraline sündmus ega tõsine majanduslangus stabiilsuse ja kasvu pakti tähenduses. Valitsemissektori eelarvepuudujääk jääb tõenäoliselt ka 2004. aastal kõrgemaks kui 3 % SKTst. Täpsemini öeldes ulatub eelarvepuudujääk komisjoni 2004. aasta kevadprognoosi kohaselt 2004. aastal 5,9 %ni SKTst, samas kui Malta lähenemisprogramm eeldab eelarve puudujääki 5,2 % SKTst. Võla suhe, mis oli 2003. aastal 72,0 %, eemaldub tõenäoliselt 2004. aastal veelgi enam asutamislepingujärgsest kontrollväärtusest, milleks on 60 % SKTst,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Üldhinnangust selgub, et Maltal on ülemäärane eelarvepuudujääk.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Malta Vabariigile.

Brüssel, 5. juuli 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

J.-C. JUNCKER

---

(1)  EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 351/2002 (EÜT L 55, 26.2.2002, lk 23).

1

---

Komisjon

| 9.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/22 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/22

---

KOMISJONI SOOVITUS,

2. märts 2005,

nõukogu direktiivi 95/53/EÜ kohase loomasöötade kooskõlastatud kontrolliprogrammi kohta aastaks 2005

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/187/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 25. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/53/EÜ, milles määratakse kindlaks loomasöötade ametliku kontrollimise põhimõtted, (1) eriti selle artikli 22 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liikmesriigid tõdesid 2004. aastal, et teatavaid asjaolusid tuleks 2005. aastal kontrollida kooskõlastatud programmi raames. |
| --- | --- |

(1)

Liikmesriigid tõdesid 2004. aastal, et teatavaid asjaolusid tuleks 2005. aastal kontrollida kooskõlastatud programmi raames.

| (2) | Kuigi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. mai 2002. aasta direktiiviga 2002/32/EÜ loomatoidus leiduvate soovimatute ainete kohta (2) kehtestati aflatoksiini B1 maksimumsisaldus söötades, puuduvad ühenduse eeskirjad teiste mükotoksiinide, näiteks ohratoksiin A, zearalenooni, desoksünivalenooli ja fumonisiinide kohta. Teabe kogumine nende mükotoksiinide esinemise kohta pistelise proovivõtu meetodil võiks olla kasulik olukorra hindamiseks õigusaktide väljatöötamise eesmärgil. Lisaks esineb koristus-, ladustamis- ja transporditingimuste tõttu teatavate söödatoorainete nagu teravilja ja õliseemnete puhul eriline mükotoksiinisaaste oht. Kuna mükotoksiinisisaldus erineb aastast aastasse, on asjakohane koguda andmeid järjestikuste aastate ning kõigi mainitud mükotoksiinide kohta. |
| --- | --- |

(2)

Kuigi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. mai 2002. aasta direktiiviga 2002/32/EÜ loomatoidus leiduvate soovimatute ainete kohta (2) kehtestati aflatoksiini B1 maksimumsisaldus söötades, puuduvad ühenduse eeskirjad teiste mükotoksiinide, näiteks ohratoksiin A, zearalenooni, desoksünivalenooli ja fumonisiinide kohta. Teabe kogumine nende mükotoksiinide esinemise kohta pistelise proovivõtu meetodil võiks olla kasulik olukorra hindamiseks õigusaktide väljatöötamise eesmärgil. Lisaks esineb koristus-, ladustamis- ja transporditingimuste tõttu teatavate söödatoorainete nagu teravilja ja õliseemnete puhul eriline mükotoksiinisaaste oht. Kuna mükotoksiinisisaldus erineb aastast aastasse, on asjakohane koguda andmeid järjestikuste aastate ning kõigi mainitud mükotoksiinide kohta.

| (3) | Antibiootikume, välja arvatud koktsidiostaatikumid ja histomonostaatikumid, võib turustada ja kasutada söödalisanditena ainult 31. detsembrini 2005. Eelmised kontrollid antibiootikumide ja koktsidiostaatikumide esinemise kohta teatavates söötades, kus need ained ei ole lubatud, viitavad selliste rikkumiste jätkumisele. Selliste leidude sageduse ja kõnealuse küsimuse tundlikkuse tõttu on kontrollide jätkamine õigustatud. |
| --- | --- |

(3)

Antibiootikume, välja arvatud koktsidiostaatikumid ja histomonostaatikumid, võib turustada ja kasutada söödalisanditena ainult 31. detsembrini 2005. Eelmised kontrollid antibiootikumide ja koktsidiostaatikumide esinemise kohta teatavates söötades, kus need ained ei ole lubatud, viitavad selliste rikkumiste jätkumisele. Selliste leidude sageduse ja kõnealuse küsimuse tundlikkuse tõttu on kontrollide jätkamine õigustatud.

| (4) | Oluline on tagada, et tõhusalt kohaldatakse asjaomastes ühenduse õigusaktides sätestatud piiranguid loomse päritoluga söödatoorainete kasutamise kohta söödas. |
| --- | --- |

(4)

Oluline on tagada, et tõhusalt kohaldatakse asjaomastes ühenduse õigusaktides sätestatud piiranguid loomse päritoluga söödatoorainete kasutamise kohta söödas.

| (5) | On asjakohane tagada, et sigadele ettenähtud segasööda mikroelementide vase ja tsingi sisaldus ei ületa maksimumsisaldust, mis on ette nähtud komisjoni 25. juuli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1334/2003, millega muudetakse mitmete mikroelementide gruppi kuuluvate söödalisandite lubamistingimusi. (3) |
| --- | --- |

(5)

On asjakohane tagada, et sigadele ettenähtud segasööda mikroelementide vase ja tsingi sisaldus ei ületa maksimumsisaldust, mis on ette nähtud komisjoni 25. juuli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1334/2003, millega muudetakse mitmete mikroelementide gruppi kuuluvate söödalisandite lubamistingimusi. (3)

| (6) | Käesoleva soovitusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva soovitusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

SOOVITAB JÄRGMIST:

| 1. | Liikmesriikidel soovitatakse 2005. aastal viia läbi kooskõlastatud kontrolliprogramm, et kontrollida järgmist:






  a) | mükotoksiinide (aflatoksiin B1, ohratoksiin A, zearalenoon, desoksünivalenool ja fumonisiinid) sisaldus söötades, näidates analüüsimeetodi; proovivõtumeetod peaks hõlmama nii pistelisi kui ka plaanilisi proove; plaanilise proovivõtu korral peaksid proovideks olema söödatoorained, mille puhul kahtlustatakse kõrgemat mükotoksiinide sisaldust, nagu näiteks teraviljad, õliseemned, õlipuuviljad, nende saadused ja kõrvalsaadused, ning söödatoorained, mida on pikka aega ladustatud või transporditud kaugelt üle mere; aflatoksiin B1 puhul tuleks erilist tähelepanu pöörata ka lüpsiloomadele, v.a lüpsilehmad, ettenähtud segasöötadele; kontrollide tulemustest aru andes tuleks kasutada I lisas toodud näidist; |
| --- | --- | --- |

1.

Liikmesriikidel soovitatakse 2005. aastal viia läbi kooskõlastatud kontrolliprogramm, et kontrollida järgmist:

a)

mükotoksiinide (aflatoksiin B1, ohratoksiin A, zearalenoon, desoksünivalenool ja fumonisiinid) sisaldus söötades, näidates analüüsimeetodi; proovivõtumeetod peaks hõlmama nii pistelisi kui ka plaanilisi proove; plaanilise proovivõtu korral peaksid proovideks olema söödatoorained, mille puhul kahtlustatakse kõrgemat mükotoksiinide sisaldust, nagu näiteks teraviljad, õliseemned, õlipuuviljad, nende saadused ja kõrvalsaadused, ning söödatoorained, mida on pikka aega ladustatud või transporditud kaugelt üle mere; aflatoksiin B1 puhul tuleks erilist tähelepanu pöörata ka lüpsiloomadele, v.a lüpsilehmad, ettenähtud segasöötadele; kontrollide tulemustest aru andes tuleks kasutada I lisas toodud näidist;

| b) | teatavate konkreetsete loomaliikide ja -kategooriate puhul lubatud või keelatud antibiootikumid, koktsidiostaatikumid ja/või histomonostaatikumid, mis esinevad sageli eelsegudes, mis ei ole ravimsöödad, ja segasöötades, milles need raviained ei ole lubatud; kontrollide eesmärgiks peaks olema leida kõnealuseid raviaineid eelsegudes ja segasöötades, kui pädev asutus peab eiramiste tuvastamist tõenäolisemaks; kontrollide tulemustest aru andes tuleks kasutada II lisas toodud näidist; |
| --- | --- |

b)

teatavate konkreetsete loomaliikide ja -kategooriate puhul lubatud või keelatud antibiootikumid, koktsidiostaatikumid ja/või histomonostaatikumid, mis esinevad sageli eelsegudes, mis ei ole ravimsöödad, ja segasöötades, milles need raviained ei ole lubatud; kontrollide eesmärgiks peaks olema leida kõnealuseid raviaineid eelsegudes ja segasöötades, kui pädev asutus peab eiramiste tuvastamist tõenäolisemaks; kontrollide tulemustest aru andes tuleks kasutada II lisas toodud näidist;

| c) | piirangute rakendamine loomse päritoluga söödatoorainete tootmise ja kasutamise suhtes, nagu on sätestatud III lisas; |
| --- | --- |

c)

piirangute rakendamine loomse päritoluga söödatoorainete tootmise ja kasutamise suhtes, nagu on sätestatud III lisas;

| d) | vase- ja tsingikogused sigadele ettenähtud segasöötades, nagu on sätestatud IV lisas. |
| --- | --- |

d)

vase- ja tsingikogused sigadele ettenähtud segasöötades, nagu on sätestatud IV lisas.

| 2. | Liikmesriikidel soovitatakse lisada lõikes 1 sätestatud kooskõlastatud kontrolliprogrammi tulemused eraldi peatükina kontrollitegevuste aastaaruandesse, mis tuleb edastada 1. aprilliks 2006 kooskõlas direktiivi 95/53/EÜ artikli 22 lõikega 2 ja ühtlustatud aruandenäidise viimase versiooniga. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriikidel soovitatakse lisada lõikes 1 sätestatud kooskõlastatud kontrolliprogrammi tulemused eraldi peatükina kontrollitegevuste aastaaruandesse, mis tuleb edastada 1. aprilliks 2006 kooskõlas direktiivi 95/53/EÜ artikli 22 lõikega 2 ja ühtlustatud aruandenäidise viimase versiooniga.

Brüssel, 2. märts 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 265, 8.11.1995, lk 17. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/46/EÜ (EÜT L 234, 1.9.2001, lk 55).

1

(2)  EÜT L 140, 30.5.2002, lk 10. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2003/100/EÜ (ELT L 285, 1.11.2003, lk 33).

2

(3)  ELT L 187, 26.7.2003, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2112/2003 (ELT L 317, 2.12.2003, lk 22).

3

---

I LISA

Teatavate mükotoksiinide (aflatoksiin B1, ohratoksiin A, zearalenoon, desoksünivalenool, fumonisiinid) sisaldus söötades

Kõigi kontrollitud proovide üksiktulemused; lõike 1 punktis a nimetatud aruandenäidis

| Söödad | Proovivõtt (pisteline või plaaniline) | Mükotoksiinide liik ja sisaldus (μg/kg sööda kohta, mille niiskusesisaldus on 12 %) |
| --- | --- | --- |
| Liik | Päritoluriik | Aflatoksiin B1 | Ohratoksiin A | Zearalenoon | Desoksünivalenool | Fumonisiinid (1) |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

Söödad

Proovivõtt (pisteline või plaaniline)

Mükotoksiinide liik ja sisaldus (μg/kg sööda kohta, mille niiskusesisaldus on 12 %)

Liik

Päritoluriik

Aflatoksiin B1

Ohratoksiin A

Zearalenoon

Desoksünivalenool

Fumonisiinid (1)

Pädev asutus peaks ühtlasi märkima järgmised andmed:

| — | aflatoksiini B1 maksimumkoguste ületamisel võetavad meetmed; |
| --- | --- |

—

aflatoksiini B1 maksimumkoguste ületamisel võetavad meetmed;

| — | kasutatud analüüsimeetod; |
| --- | --- |

—

kasutatud analüüsimeetod;

| — | tuvastamispiirid. |
| --- | --- |

—

tuvastamispiirid.

---

(1)  Fumonisiinisisaldus tähendab fumonisiinide B1, B2 and B3 summat.

---

II LISA

Teatavate söödalisandina keelatud raviainete esinemine

Teatavad antibiootikumid, koktsidiostaatikumid ja muud raviained võivad ametlikult esineda teatavatele loomaliikidele ja -kategooriatele ettenähtud eelsegude ja segasöötade lisanditena, kui need vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta (1) artikli 10 nõuetele.

Keelatud raviainete esinemist söötades käsitletakse rikkumisena.

Kontrollitavad raviained tuleks valida järgmisest loetelust:

| 1. | Ainult teatavate loomaliikide või -kategooriate puhul söödalisandina kasutada lubatud raviained: | avilamütsiin |
| --- | --- | --- |

1.

Ainult teatavate loomaliikide või -kategooriate puhul söödalisandina kasutada lubatud raviained:

avilamütsiin

| | dekokinaat |
| --- | --- |

dekokinaat

| | diklasuriil |
| --- | --- |

diklasuriil

| | flavofosfolipool |
| --- | --- |

flavofosfolipool

| | halofuginoon-hüdrobromiid |
| --- | --- |

halofuginoon-hüdrobromiid

| | naatriumlasalotsiid A |
| --- | --- |

naatriumlasalotsiid A

| | maduramütsiinammoonium alfa |
| --- | --- |

maduramütsiinammoonium alfa

| | monensiinnaatrium |
| --- | --- |

monensiinnaatrium

| | narasiin |
| --- | --- |

narasiin

| | narasiin – nikarbasiin |
| --- | --- |

narasiin – nikarbasiin

| | robenidiinhüdrokloriid |
| --- | --- |

robenidiinhüdrokloriid

| | salinomütsiinnaatrium |
| --- | --- |

salinomütsiinnaatrium

| | semduramütsiinnaatrium |
| --- | --- |

semduramütsiinnaatrium

| 2. | Raviained, mida ei lubata enam kasutada söödalisanditena: | amproolium |
| --- | --- | --- |

2.

Raviained, mida ei lubata enam kasutada söödalisanditena:

amproolium

| | amproolium/etopabaat |
| --- | --- |

amproolium/etopabaat

| | arprinotsiid |
| --- | --- |

arprinotsiid

| | avopartsiin |
| --- | --- |

avopartsiin

| | karbadoks |
| --- | --- |

karbadoks

| | dimetridasool |
| --- | --- |

dimetridasool

| | dinitolmiid |
| --- | --- |

dinitolmiid

| | ipronidasool |
| --- | --- |

ipronidasool

| | metikloorpindool |
| --- | --- |

metikloorpindool

| | metikloorpindool/metüülbensokaat |
| --- | --- |

metikloorpindool/metüülbensokaat

| | nikarbasiin |
| --- | --- |

nikarbasiin

| | nifursool |
| --- | --- |

nifursool

| | olakvindoks |
| --- | --- |

olakvindoks

| | ronidasool |
| --- | --- |

ronidasool

| | spiramütsiin |
| --- | --- |

spiramütsiin

| | tetratsükliinid |
| --- | --- |

tetratsükliinid

| | tülosiinfosfaat |
| --- | --- |

tülosiinfosfaat

| | virginiamütsiin |
| --- | --- |

virginiamütsiin

| | tsinkbatsitratsiin |
| --- | --- |

tsinkbatsitratsiin

| | teised antimikroobikumid |
| --- | --- |

teised antimikroobikumid

| 3. | Raviained, mida ei ole kunagi lubatud kasutada söödalisanditena: | muud ained
  Kõigi mittevastavate proovide üksiktulemused; lõike 1 punktis b nimetatud aruandenäidis









  Sööda liik (loomaliik ja -kategooria) | Tuvastatud aine | Leitud sisaldus | Eiramise põhjus (2) | Võetud meetmed |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| | | | | |

3.

Raviained, mida ei ole kunagi lubatud kasutada söödalisanditena:

muud ained

Kõigi mittevastavate proovide üksiktulemused; lõike 1 punktis b nimetatud aruandenäidis

Sööda liik (loomaliik ja -kategooria)

Tuvastatud aine

Leitud sisaldus

Eiramise põhjus (2)

Võetud meetmed

Pädev asutus peaks ühtlasi märkima järgmised andmed:

| — | katseproovide koguarv; |
| --- | --- |

—

katseproovide koguarv;

| — | uuritud ainete nimetused; |
| --- | --- |

—

uuritud ainete nimetused;

| — | kasutatud analüüsimeetod; |
| --- | --- |

—

kasutatud analüüsimeetod;

| — | tuvastamispiirid. |
| --- | --- |

—

tuvastamispiirid.

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

(2)  Keelatud aine söödas esinemise põhjus pädeva asutuse uurimise järeldusena.

---

III LISA

Loomse päritoluga söödatoorainete tootmise ja kasutamise piirangud

Ilma et see piiraks direktiivi 95/53/EÜ artiklite 3–13 ja artikli 15 kohaldamist, peaksid liikmesriigid 2005. aasta jooksul läbi viima kooskõlastatud kontrolliprogrammi, et määratleda, kas loomse päritoluga söödatoorainete tootmise ja kasutamise piiranguid on järgitud.

Veendumaks eelkõige, et tõhusalt kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) (1) IV lisas sätestatud keeldu sööta töödeldud loomseid valke teatavatele loomadele, peaksid liikmesriigid rakendama konkreetset plaanilistel proovivõttudel põhinevat kontrolliprogrammi. Kooskõlas direktiivi 95/53/EÜ artikliga 4 peaks kõnealune kontrolliprogramm põhinema riskistrateegial, mis hõlmab kõiki rajatiseliike, kus sööta toodetakse, käsitsetakse ja loomadele manustatakse. Liikmesriigid peaksid pöörama erilist tähelepanu võimaliku riskiga seotud kriteeriumide määratlemisele. Igale kriteeriumile omistatud kaal peaks olema võrdeline riskiga. Kontrolli sagedus ja tegevuskohas analüüsitud proovide arv peaks olema vastavuses kõnealusele tegevuskohale määratud riskikaalude summaga.

Kontrolliprogrammi koostamisel tuleks arvesse võtta järgmisi näidistegevuskohti ja kriteeriume:

| Tegevuskoht | Kriteeriumid | Kaalukus |
| --- | --- | --- |
| Söödaveskid | Kahe liiniga söödaveskid, milles toodetakse mäletsejaliste ning muude loomade kui mäletsejaliste segajõusööta, mis erandkorras sisaldab töödeldud loomset valku
  Söödaveskid, mis ei ole varem nõuetele vastanud või mille vastavus nõuetele on kaheldav
  Söödaveskid, milles töödeldakse suurel hulgal kõrge valgusisaldusega importsööta, näiteks kalajahu, sojajahu, maisigluteenjahu ja valgukontsentraate
  Söödaveskid, mille toodangust suure osa moodustab segajõusööt
  Ristsaastumise oht, mis tuleneb ettevõttesisesest töökorraldusest (silode kasutusotstarve, liinide tõhusa lahushoidmise kontroll, koostisainete kontroll, ettevõttesisene labor, proovivõtumeetodid jne) | |
| Piiripunktid ja muud sisenemiskohad ühendusse | Suur/väike sööda impordimaht
  Kõrge valgusisaldusega söödad | |
| Põllumajandusettevõtted | Paiksed segurid, milles erandkorras kasutatakse töödeldud loomset valku
  Põllumajandusettevõtted, kus peetakse mäletsejalisi ja muid liike (ristsaastumise oht)
  Põllumajandusettevõtted, kes ostavad pakendamata sööta | |
| Vahendajad | Kõrge valgusisaldusega sööda laoruumid ja vaheladustamine
  Pakendamata sööda suur kaubandusmaht
  Välismaal toodetud segasööda vahendajad | |
| Teisaldatavad segurid | Mitmele liigile sööta tootvad segurid
  Segurid, mis ei ole varem nõuetele vastanud või mille vastavus nõuetele on kaheldav
  Kõrge valgusisaldusega sööta töötlevad segurid
  Suuri söödakoguseid tootvad segurid
  Suurt hulka põllumajandusettevõtteid, ka mäletsejalisi pidavaid ettevõtteid teenindavad segurid | |
| Transpordivahendid | Töödeldud loomsete valkude ja söötade veoks kasutatavad sõidukid
  Sõidukid, mis ei ole varem nõuetele vastanud või mille vastavus nõuetele on kaheldav | |

Tegevuskoht

Kriteeriumid

Kaalukus

Söödaveskid

Kahe liiniga söödaveskid, milles toodetakse mäletsejaliste ning muude loomade kui mäletsejaliste segajõusööta, mis erandkorras sisaldab töödeldud loomset valku

Söödaveskid, mis ei ole varem nõuetele vastanud või mille vastavus nõuetele on kaheldav

Söödaveskid, milles töödeldakse suurel hulgal kõrge valgusisaldusega importsööta, näiteks kalajahu, sojajahu, maisigluteenjahu ja valgukontsentraate

Söödaveskid, mille toodangust suure osa moodustab segajõusööt

Ristsaastumise oht, mis tuleneb ettevõttesisesest töökorraldusest (silode kasutusotstarve, liinide tõhusa lahushoidmise kontroll, koostisainete kontroll, ettevõttesisene labor, proovivõtumeetodid jne)

Piiripunktid ja muud sisenemiskohad ühendusse

Suur/väike sööda impordimaht

Kõrge valgusisaldusega söödad

Põllumajandusettevõtted

Paiksed segurid, milles erandkorras kasutatakse töödeldud loomset valku

Põllumajandusettevõtted, kus peetakse mäletsejalisi ja muid liike (ristsaastumise oht)

Põllumajandusettevõtted, kes ostavad pakendamata sööta

Vahendajad

Kõrge valgusisaldusega sööda laoruumid ja vaheladustamine

Pakendamata sööda suur kaubandusmaht

Välismaal toodetud segasööda vahendajad

Teisaldatavad segurid

Mitmele liigile sööta tootvad segurid

Segurid, mis ei ole varem nõuetele vastanud või mille vastavus nõuetele on kaheldav

Kõrge valgusisaldusega sööta töötlevad segurid

Suuri söödakoguseid tootvad segurid

Suurt hulka põllumajandusettevõtteid, ka mäletsejalisi pidavaid ettevõtteid teenindavad segurid

Transpordivahendid

Töödeldud loomsete valkude ja söötade veoks kasutatavad sõidukid

Sõidukid, mis ei ole varem nõuetele vastanud või mille vastavus nõuetele on kaheldav

Kõnealuste näidistegevuskohtade ja kriteeriumide asemel võivad liikmesriigid edastada komisjonile oma riskianalüüsi hiljemalt 31. märtsiks 2005.

Plaanilist proovivõtmist tuleks kasutada partiide või juhtude puhul, kui ristsaastumine keelatud töödeldud valkudega on kõige tõenäolisem (nt esimene partii pärast sellise sööda vedu, mis on sisaldanud kõnealuses partiis keelatud loomset valku, tootmisliinide tehniliste probleemide või muudatuste korral, puistematerjali mahutite või silode muudatuste korral).

2005. aastal peaksid liikmesriigid keskenduma suhkrupeedilõikude ja imporditud söödatooraine analüüsimisele.

Liikmesriigis tuleks aastas teha vähemalt 10 kontrolli 100 000 tonni toodetud segajõusööda kohta. Ametlikke proove tuleks liikmesriigis võtta vähemalt 20 aastas 100 000 tonni toodetud segajõusööda kohta. Alternatiivmeetodite heakskiitmiseni tuleks proovide analüüsimisel kasutada mikroskoopuurimist, nagu on kirjeldatud komisjoni 23. detsembri 2003. aasta direktiivis 2003/126/EÜ loomse päritoluga osiste määramise analüüsimeetodi kohta söötade ametlikul kontrollimisel. (2) Igasuguse loomse koostisosa sisaldust söödas tuleks pidada söödaga seotud keelu rikkumiseks.

Kontrolliprogrammide tulemused tuleks komisjonile edastada, kasutades järgmisi vorme.

Kokkuvõte loomse päritoluga sööda kasutamise piiranguid (keelatud loomsete valkude söötmist) käsitlevatest kontrollidest

A.   Dokumenteeritud kontrollid

| Etapp | Nende kontrollide arv, mis hõlmavad töödeldud loomse valgu sisalduse kontrolli | Nende rikkumiste arv, mis ei põhine laboratoorsetel analüüsidel, vaid näiteks dokumentide kontrollimisel |
| --- | --- | --- |
| Söödatooraine import | | |
| Söödatooraine ladustamine | | |
| Söödaveskid | | |
| Paiksed segurid/teisaldatavad segurid | | |
| Sööda vahendajad | | |
| Transpordivahendid | | |
| Põllumajandusettevõtted, kus peetakse muid loomi kui mäletsejalisi | | |
| Põllumajandusettevõtted, kus peetakse mäletsejalisi | | |
| Muu: ......................... | | |

Etapp

Nende kontrollide arv, mis hõlmavad töödeldud loomse valgu sisalduse kontrolli

Nende rikkumiste arv, mis ei põhine laboratoorsetel analüüsidel, vaid näiteks dokumentide kontrollimisel

Söödatooraine import

Söödatooraine ladustamine

Söödaveskid

Paiksed segurid/teisaldatavad segurid

Sööda vahendajad

Transpordivahendid

Põllumajandusettevõtted, kus peetakse muid loomi kui mäletsejalisi

Põllumajandusettevõtted, kus peetakse mäletsejalisi

Muu: .........................

B.   Söödatoorainetest ja segasöötadest proovi võtmine ja kontroll töödeldud loomsete valkude sisalduse kindlakstegemiseks

| Tegevuskoht | Töödeldud loomsete valkude sisalduse kontrolliks võetud ametlike proovide arv | Mittevastavate proovide arv |
| --- | --- | --- |
| Sisaldavad maismaaloomade töödeldud loomseid valke | Sisaldavad kalade töödeldud loomseid valke |
| Söödatoorained | Segasöödad | Söödatoorained | Segasöödad | Söödatoorained | Segasöödad |
| Mäletsejalistele | Muudele kui mäletsejalistele | Mäletsejalistele | Muudele kui mäletsejalistele | Mäletsejalistele | Muudele kui mäletsejalistele |
| Import | | | | | | | | | |
| Söödaveskid | | | | | | | | | |
| Vaheladustamine/ladustamine | | | | | | | | | |
| Transpordivahendid | | | | | | | | | |
| Paiksed segurid/teisaldatavad segurid | | | | | | | | | |
| Põllumajandusettevõtted | | | | | | | | | |
| Muud: ............. | | | | | | | | | |

Tegevuskoht

Töödeldud loomsete valkude sisalduse kontrolliks võetud ametlike proovide arv

Mittevastavate proovide arv

Sisaldavad maismaaloomade töödeldud loomseid valke

Sisaldavad kalade töödeldud loomseid valke

Söödatoorained

Segasöödad

Söödatoorained

Segasöödad

Söödatoorained

Segasöödad

Mäletsejalistele

Muudele kui mäletsejalistele

Mäletsejalistele

Muudele kui mäletsejalistele

Mäletsejalistele

Muudele kui mäletsejalistele

Import

Söödaveskid

Vaheladustamine/ladustamine

Transpordivahendid

Paiksed segurid/teisaldatavad segurid

Põllumajandusettevõtted

Muud: .............

C.   Kokkuvõte mäletsejalistele ettenähtud söötade proovidest leitud keelatud töödeldud loomsete valkude kohta

| | Proovivõtmise kuu | Saastatuse liik ja määr | Kohaldatud karistused (või muud meetmed) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| 4 | | | |
| 5 | | | |
| ... | | | |
| | | | |

Proovivõtmise kuu

Saastatuse liik ja määr

Kohaldatud karistused (või muud meetmed)

1

2

3

4

5

...

---

(1)  EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 214/2005 (ELT L 37, 10.2.2005, lk 9).

(2)  ELT L 339, 24.12.2003, lk 78.

---

IV LISA

Sigadele ettenähtud segasöötade vase- ja tsingisisaldust puudutavate kõikide proovide (nii vastavate kui mittevastavate) üksiktulemused

| Segasööda liik (loomaliigid ja -kategooriad) | Mikroelement (vask või tsink) | Leitud sisaldus (mg/kg täissööta) | Maksimumsisalduse ületamise põhjus (1) | Võetud meetmed |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |
| | | | | |

Segasööda liik (loomaliigid ja -kategooriad)

Mikroelement (vask või tsink)

Leitud sisaldus (mg/kg täissööta)

Maksimumsisalduse ületamise põhjus (1)

Võetud meetmed

---

(1)  Pädeva asutuse läbiviidud uurimise järeldusena.

---

| 9.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/30 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/30

---

KOMISJONI OTSUS,

19. juuli 2004,

millega kuulutatakse teatavate ettevõtjate koondumine kokkusobivaks ühisturuga ja Euroopa Majanduspiirkonna lepingu toimimisega

(Kohtuasi nr COMP/M.3333 – SONY/BMG)

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 2815 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/188/EÜ)

19. juulil 2004. aastal võttis komisjon vastu otsuse ühinemise kohtuasjas 21. detsembri 1989. aasta ettevõtjate koondumist käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 4064/89 (1), eriti selle artikli 8 lõike 2 alusel. Täieliku otsuse mitteametlik versioon on kohtuasja autentses keeles ja komisjoni töökeeltes kättesaadav konkurentsipoliitika peadirektoraadi veebilehel järgmisel aadressil: http://europa.eu.int/comm/competition/index_en.html

| (1) | 9. jaanuaril 2004 sai komisjon nõukogu määruse (EMÜ) nr 4064/89 ( edaspidi “Ettevõtete liitmise määrus”) tehinguartikli alusel teatise, mille kohaselt äriühing Bertelsmann AG (edaspidi “Bertelsmann”) ja Sony gruppi kuuluv äriühing Sony Corporation of America (edaspidi “Sony”), panustavad oma osapoolte ülemaailmse salvestatud muusika äri (välja arvatud Sony äritegevus Jaapanis) ühisettevõttesse. See ühisettevõte pidi tegutsema nime all Sony BMG ning tema tegevusalasse pidi kuuluma artistide väljaselgitamine ja arendamine (nn A&R (2)) ning edasine salvestatud muusika turustamine ja müük. Sony BMG tegevusalasse ei kuulu sidustegevused, nagu muusika avaldamine, valmistamine ja levitamine. |
| --- | --- |

(1)

9. jaanuaril 2004 sai komisjon nõukogu määruse (EMÜ) nr 4064/89 ( edaspidi “Ettevõtete liitmise määrus”) tehinguartikli alusel teatise, mille kohaselt äriühing Bertelsmann AG (edaspidi “Bertelsmann”) ja Sony gruppi kuuluv äriühing Sony Corporation of America (edaspidi “Sony”), panustavad oma osapoolte ülemaailmse salvestatud muusika äri (välja arvatud Sony äritegevus Jaapanis) ühisettevõttesse. See ühisettevõte pidi tegutsema nime all Sony BMG ning tema tegevusalasse pidi kuuluma artistide väljaselgitamine ja arendamine (nn A&R (2)) ning edasine salvestatud muusika turustamine ja müük. Sony BMG tegevusalasse ei kuulu sidustegevused, nagu muusika avaldamine, valmistamine ja levitamine.

| (2) | Bertelsmann on rahvusvaheline meediaäriühing, mis tegutseb ülemaailmselt muusika salvestamise ja avaldamisega, televisiooniga, raadioga, raamatute ja ajakirjade avaldamisega, trükiteenustega ning raamatu- ja muusikaklubidega. Bertelsmann tegeleb salvestatud muusikaga tema täistütarfirma Bertelsmann Music Group (edaspidi “BMG”) kaudu. BMG salvestiste kaubamärgid on Arista Records, Jive Records, Zomba ja RCA. |
| --- | --- |

(2)

Bertelsmann on rahvusvaheline meediaäriühing, mis tegutseb ülemaailmselt muusika salvestamise ja avaldamisega, televisiooniga, raadioga, raamatute ja ajakirjade avaldamisega, trükiteenustega ning raamatu- ja muusikaklubidega. Bertelsmann tegeleb salvestatud muusikaga tema täistütarfirma Bertelsmann Music Group (edaspidi “BMG”) kaudu. BMG salvestiste kaubamärgid on Arista Records, Jive Records, Zomba ja RCA.

| (3) | Sony tegeleb ülemaailmselt muusika salvestamise ja avaldamisega, tööstus- ja tarbeelektroonikaga ning meelelahutusäriga. Salvestatud muusika valdkonnas tegutseb ta äriühingu Sony Music Entertainment kaudu. Sony kaubamärgid on Columbia Records Group, Epic Records Group ja Sony Classical. |
| --- | --- |

(3)

Sony tegeleb ülemaailmselt muusika salvestamise ja avaldamisega, tööstus- ja tarbeelektroonikaga ning meelelahutusäriga. Salvestatud muusika valdkonnas tegutseb ta äriühingu Sony Music Entertainment kaudu. Sony kaubamärgid on Columbia Records Group, Epic Records Group ja Sony Classical.

| (4) | Oma 127. koosolekul 9. juulil 2004. aastal andis ettevõtjate koondumise nõuandekomitee soodsa hinnangu temale komisjoni poolt esitatud kinnitava otsuse projektile. |
| --- | --- |

(4)

Oma 127. koosolekul 9. juulil 2004. aastal andis ettevõtjate koondumise nõuandekomitee soodsa hinnangu temale komisjoni poolt esitatud kinnitava otsuse projektile.

| (5) | Ärakuulamise eest vastutav ametnik esitas 5. juuli 2004. aasta aruandes seisukoha, et poolte ärakuulamisõigus tuleb täita. |
| --- | --- |

(5)

Ärakuulamise eest vastutav ametnik esitas 5. juuli 2004. aasta aruandes seisukoha, et poolte ärakuulamisõigus tuleb täita.

I.   ASJAKOHASED TURUD

Salvestatud muusika

| (6) | Komisjon leidis, et asjakohase salvestatud muusika tooteturu (kaasa arvatud “A&R” ning salvestatud muusika reklaamimine, müümine ja turustamine) võib jaotada kas eraldi geneeriliste toodete (nagu rahvusvaheline popmuusika, kohalik popmuusika, klassikaline muusika) turgudeks ja kompileeritud toodete turuks. Käesoleva kohtuasja tähenduses tuleks siiski jätta lahtiseks küsimus selle kohta, kas eespool mainitud geneerilised üksused või kategooriad kujutavad endast eraldi turgusid, sest kõnesolevate turumääratluste tähenduses võib ettevõtjate koondumine mitte põhjustada valitseva seisundi tekkimist või tugevnemist. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon leidis, et asjakohase salvestatud muusika tooteturu (kaasa arvatud “A&R” ning salvestatud muusika reklaamimine, müümine ja turustamine) võib jaotada kas eraldi geneeriliste toodete (nagu rahvusvaheline popmuusika, kohalik popmuusika, klassikaline muusika) turgudeks ja kompileeritud toodete turuks. Käesoleva kohtuasja tähenduses tuleks siiski jätta lahtiseks küsimus selle kohta, kas eespool mainitud geneerilised üksused või kategooriad kujutavad endast eraldi turgusid, sest kõnesolevate turumääratluste tähenduses võib ettevõtjate koondumine mitte põhjustada valitseva seisundi tekkimist või tugevnemist.

| (7) | Turu-uuring kinnitas, et asjakohaste salvestatud muusika geograafiliste turgude puhul käsitletakse rida tegureid (nt. A&R, hinnakujundus, peamiselt riigisisene müük ja turustamine, suur kohaliku repertuaari nõudlus ja sõltumatute salvestatud muusikaga tegelevate firmade piiratud rahvusvaheline esindatus) siseriiklikena. |
| --- | --- |

(7)

Turu-uuring kinnitas, et asjakohaste salvestatud muusika geograafiliste turgude puhul käsitletakse rida tegureid (nt. A&R, hinnakujundus, peamiselt riigisisene müük ja turustamine, suur kohaliku repertuaari nõudlus ja sõltumatute salvestatud muusikaga tegelevate firmade piiratud rahvusvaheline esindatus) siseriiklikena.

On-line-muusika

| (8) | Turu-uuringu tulemustele tuginedes leiab komisjon, et eelkõige toodete ja nende levitamise erinevuste tõttu ei ole on-line-muusika turg füüsiliselt salvestatud muusika turu osa. Komisjon määras kindlaks kaks erinevat on-line-muusikatoodete turgu: i) on-line-muusika litsentside hulgiturg ja ii) on-line-muusika levitamise jaeturg. |
| --- | --- |

(8)

Turu-uuringu tulemustele tuginedes leiab komisjon, et eelkõige toodete ja nende levitamise erinevuste tõttu ei ole on-line-muusika turg füüsiliselt salvestatud muusika turu osa. Komisjon määras kindlaks kaks erinevat on-line-muusikatoodete turgu: i) on-line-muusika litsentside hulgiturg ja ii) on-line-muusika levitamise jaeturg.

| (9) | Komisjon käsitleb käesoleva kohtuasja tähenduses nii on-line-muusika litsentside hulgiturgu kui ka on-line-muusika levitamise jaeturgu ulatuselt siseriiklikuna. Edaspidi võib see käsitlus muutuda, olenevalt edasistest on-line-muusika litsenseerimise ja muusika levitamise piiriülestest arengutest. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon käsitleb käesoleva kohtuasja tähenduses nii on-line-muusika litsentside hulgiturgu kui ka on-line-muusika levitamise jaeturgu ulatuselt siseriiklikuna. Edaspidi võib see käsitlus muutuda, olenevalt edasistest on-line-muusika litsenseerimise ja muusika levitamise piiriülestest arengutest.

Muusika avaldamine

| (10) | Nõudlust ja pakkumist arvesse võttes leiab komisjon, et on olemas tõendid muusika avaldamisega seotud erinevate toodete turgude olemasolu kohta, mis vastavad erinevate avaldamisõiguste kasutamisele (nt mehaanilise taasesituse, etendamis-, sünkroniseerimis-, trükkimis- või muul viisil avaldamise õigus). Küsimuse nende toodete turgude täpse ulatuse kohta võib siiski jätta lahtiseks, sest kõikide kõnesolevate turumääratluste puhul on konkurentsimõju hindamine ühesugune. |
| --- | --- |

(10)

Nõudlust ja pakkumist arvesse võttes leiab komisjon, et on olemas tõendid muusika avaldamisega seotud erinevate toodete turgude olemasolu kohta, mis vastavad erinevate avaldamisõiguste kasutamisele (nt mehaanilise taasesituse, etendamis-, sünkroniseerimis-, trükkimis- või muul viisil avaldamise õigus). Küsimuse nende toodete turgude täpse ulatuse kohta võib siiski jätta lahtiseks, sest kõikide kõnesolevate turumääratluste puhul on konkurentsimõju hindamine ühesugune.

| (11) | Turu-uuring kinnitas, et vaatamata teatavate piiriüleste elementide olemasolule, on turg geograafiliselt ulatuselt siseriiklik, kui mehaanilise taasesituse õiguse ja etendamisõiguse litsentsimakse nõutakse sisse üldiselt siseriiklikul alusel. Käesoleva kohtuasja tähenduses võib küsimuse asjakohase geograafilise turu täpse ulatuse kohta jätta lahtiseks, sest kõikide kõnesolevate turumääratluste puhul on konkurentsimõju hindamine ühesugune. |
| --- | --- |

(11)

Turu-uuring kinnitas, et vaatamata teatavate piiriüleste elementide olemasolule, on turg geograafiliselt ulatuselt siseriiklik, kui mehaanilise taasesituse õiguse ja etendamisõiguse litsentsimakse nõutakse sisse üldiselt siseriiklikul alusel. Käesoleva kohtuasja tähenduses võib küsimuse asjakohase geograafilise turu täpse ulatuse kohta jätta lahtiseks, sest kõikide kõnesolevate turumääratluste puhul on konkurentsimõju hindamine ühesugune.

II.   HINDAMINE

A.   Kollektiivse valitseva seisundi võimalik tugevnemine salvestatud muusika turgudel

Sissejuhatus

| (12) | Komisjoni poolt tehtud uuring ei andnud lõplikke tõendeid selle kohta, et viiel peamisel äriühingul (Sony, BMG, Universal, EMI ja Warner) on salvestatud muusika turgudel kollektiivne valitsev seisund. |
| --- | --- |

(12)

Komisjoni poolt tehtud uuring ei andnud lõplikke tõendeid selle kohta, et viiel peamisel äriühingul (Sony, BMG, Universal, EMI ja Warner) on salvestatud muusika turgudel kollektiivne valitsev seisund.

| (13) | Euroopa kohtute, eriti Airtoursi kohtuasja pretsedendiõiguse alusel on turul osalejate kollektiivse valitseva seisundi eeltingimused järgmised: i) ühine seisukoht kooskõlastamise tingimuste kohta; ii) võime nende tingimuste täitmist kontrollida; iii) survemehhanismi olemasolu, mida tingimustest kõrvalekaldumise korral rakendada ja iv) võimaluste puudumine eeldatava kooskõlastamisest saadava tulu ohtuseadmiseks kolmandate isikute poolt (tegelikud ja võimalikud konkurendid, kliendid). |
| --- | --- |

(13)

Euroopa kohtute, eriti Airtoursi kohtuasja pretsedendiõiguse alusel on turul osalejate kollektiivse valitseva seisundi eeltingimused järgmised: i) ühine seisukoht kooskõlastamise tingimuste kohta; ii) võime nende tingimuste täitmist kontrollida; iii) survemehhanismi olemasolu, mida tingimustest kõrvalekaldumise korral rakendada ja iv) võimaluste puudumine eeldatava kooskõlastamisest saadava tulu ohtuseadmiseks kolmandate isikute poolt (tegelikud ja võimalikud konkurendid, kliendid).

| (14) | Selle kontrollimiseks, kas viis peamist äriühingut omavad salvestatud muusika turgudel kollektiivset valitsevat seisundit, analüüsis komisjon, kas peamised äriühingud võisid viimase kolme või nelja aasta jooksul Euroopa Majanduspiirkonna riikides kehtestada kooskõlastatud hinnapoliitika. |
| --- | --- |

(14)

Selle kontrollimiseks, kas viis peamist äriühingut omavad salvestatud muusika turgudel kollektiivset valitsevat seisundit, analüüsis komisjon, kas peamised äriühingud võisid viimase kolme või nelja aasta jooksul Euroopa Majanduspiirkonna riikides kehtestada kooskõlastatud hinnapoliitika.

| (15) | Selleks uuris komisjon viie peamise äriühingu hulgihindade arengut müügi puhul hulgi- ja jaemüüjatele igas liikmesriigis ajavahemikul 1998–2003. Komisjoni analüüs keskendati eelkõige keskmiste neto hulgihindade (vahendajatele müümise puhul avalikustatud hinnad) arengule, bruto- ja netohindade suhtele ning kaubaarvete diskonteerimisele ja tagasiulatuvale diskonteerimisele. |
| --- | --- |

(15)

Selleks uuris komisjon viie peamise äriühingu hulgihindade arengut müügi puhul hulgi- ja jaemüüjatele igas liikmesriigis ajavahemikul 1998–2003. Komisjoni analüüs keskendati eelkõige keskmiste neto hulgihindade (vahendajatele müümise puhul avalikustatud hinnad) arengule, bruto- ja netohindade suhtele ning kaubaarvete diskonteerimisele ja tagasiulatuvale diskonteerimisele.

| (16) | Selle kontrollimiseks, kas peamised äriühingud kooskõlastasid hulgihindu, analüüsis komisjon esiteks (inflatsiooni suhtes korrigeeritud) keskmiste netohindade arengu paralleelsust viies suurimas liikmesriigis iga peamise äriühingu 100 edukama singlialbumi puhul (seda peetakse representatiivseks valimiks, kuna 100 edukamat singlialbumit moodustavad ligikaudu 70–80 % peamiste äriühingute vastavate muusikatoodete kogumahust). Teiseks uuris komisjon, kas esines hindade kooskõlastamist, mille puhul koondamispunktidena kasutati hinnakirjahindu (keskmisi neto hulgihindu). Kolmandaks uuris komisjon, kas erinevate peamiste äriühingute diskontod olid joondatud ja küllaldaselt läbipaistvad selleks, et võimaldada tõhusat järelevalvet konkurentsivastase käitumise suhtes. |
| --- | --- |

(16)

Selle kontrollimiseks, kas peamised äriühingud kooskõlastasid hulgihindu, analüüsis komisjon esiteks (inflatsiooni suhtes korrigeeritud) keskmiste netohindade arengu paralleelsust viies suurimas liikmesriigis iga peamise äriühingu 100 edukama singlialbumi puhul (seda peetakse representatiivseks valimiks, kuna 100 edukamat singlialbumit moodustavad ligikaudu 70–80 % peamiste äriühingute vastavate muusikatoodete kogumahust). Teiseks uuris komisjon, kas esines hindade kooskõlastamist, mille puhul koondamispunktidena kasutati hinnakirjahindu (keskmisi neto hulgihindu). Kolmandaks uuris komisjon, kas erinevate peamiste äriühingute diskontod olid joondatud ja küllaldaselt läbipaistvad selleks, et võimaldada tõhusat järelevalvet konkurentsivastase käitumise suhtes.

Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Hispaania, Ühendkuningriik

| (17) | Keskmiste netohindade alusel avastas komisjon peamiste äriühingute hindade teatava paralleelsuse ja suhteliselt sarnase arengu viiel suurel turul (Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Hispaania ja Ühendkuningriik). Need tulemused ei ole siiski küllaldased selle järeldamiseks, et seni oleks esinenud kooskõlastatud hinnakujundust. |
| --- | --- |

(17)

Keskmiste netohindade alusel avastas komisjon peamiste äriühingute hindade teatava paralleelsuse ja suhteliselt sarnase arengu viiel suurel turul (Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Hispaania ja Ühendkuningriik). Need tulemused ei ole siiski küllaldased selle järeldamiseks, et seni oleks esinenud kooskõlastatud hinnakujundust.

| (18) | Sellepärast uuris komisjon täiendavalt, kas teatavad lisaelemendid, nimelt hinnakirjahinnad ja diskontod, olid joondatud ja kooskõlastamise piisavaks tõendamiseks küllaldaselt läbipaistvad. |
| --- | --- |

(18)

Sellepärast uuris komisjon täiendavalt, kas teatavad lisaelemendid, nimelt hinnakirjahinnad ja diskontod, olid joondatud ja kooskõlastamise piisavaks tõendamiseks küllaldaselt läbipaistvad.

| (19) | Komisjon leidis teatavaid tõendeid selle kohta, et keskmisi neto hulgihindu võidi kasutada koondamispunktidena peamiste äriühingute hinnakirjahindade joondamisel kõigis viies liikmesriigis. Diskontode puhul näitas uurimine, et peamiste äriühingute diskontode määr oli mõnevõrra erinev ja mõnda liiki diskontod ei olnud konkurentsivastase koostöö kindlakstegemiseks küllaldaselt läbipaistvad. |
| --- | --- |

(19)

Komisjon leidis teatavaid tõendeid selle kohta, et keskmisi neto hulgihindu võidi kasutada koondamispunktidena peamiste äriühingute hinnakirjahindade joondamisel kõigis viies liikmesriigis. Diskontode puhul näitas uurimine, et peamiste äriühingute diskontode määr oli mõnevõrra erinev ja mõnda liiki diskontod ei olnud konkurentsivastase koostöö kindlakstegemiseks küllaldaselt läbipaistvad.

| (20) | Komisjon uuris lisaks sellele, kas salvestatud muusika turgudel oli kollektiivse valitseva seisundi saavutamist hõlbustavaid karakteristikuid, silmas pidades eriti toodete ühetaolisust, läbipaistvust ja survemehhanisme. |
| --- | --- |

(20)

Komisjon uuris lisaks sellele, kas salvestatud muusika turgudel oli kollektiivse valitseva seisundi saavutamist hõlbustavaid karakteristikuid, silmas pidades eriti toodete ühetaolisust, läbipaistvust ja survemehhanisme.

| (21) | Toodete ühetaolisuse suhtes leidis komisjon, et üksikute albumite sisu on erinev, kuid hinnakujundus ja turustamine on teataval määral standardiseeritud. Albumite sisu erinevus avaldab siiski hindade kujunemisele teatavat mõju, vähendab turu läbipaistvust, ning raskendab vaikivat konkurentsivastast koostööd, kuna sellega kaasneb vajadus teha kontrollimisi üksikute albumite tasemel. |
| --- | --- |

(21)

Toodete ühetaolisuse suhtes leidis komisjon, et üksikute albumite sisu on erinev, kuid hinnakujundus ja turustamine on teataval määral standardiseeritud. Albumite sisu erinevus avaldab siiski hindade kujunemisele teatavat mõju, vähendab turu läbipaistvust, ning raskendab vaikivat konkurentsivastast koostööd, kuna sellega kaasneb vajadus teha kontrollimisi üksikute albumite tasemel.

| (22) | Läbipaistvuse kohta leidis komisjon, et iganädalaste diagrammide avaldamine, ühise kliendibaasi püsivus ja peamiste äriühingute poolne jaeturu järelevalve nädalaaruannete põhjal suurendab turu läbipaistvust ja hõlbustab järelevalvet kooskõlastatud poliitika suhtes. Uurimine näitas siiski, et järelevalve diskontokampaaniate suhtes nõuab kontrollimist albumite tasemel, mis vähendab turu läbipaistvust ja takistab vaikivat konkurentsivastast koostööd. Arvestades kõiki asjaolusid, ei leidnud komisjon küllaldasi tõendeid selle kohta, et peamised äriühingud oleks seni seda läbipaistvusdefitsiiti ületanud. |
| --- | --- |

(22)

Läbipaistvuse kohta leidis komisjon, et iganädalaste diagrammide avaldamine, ühise kliendibaasi püsivus ja peamiste äriühingute poolne jaeturu järelevalve nädalaaruannete põhjal suurendab turu läbipaistvust ja hõlbustab järelevalvet kooskõlastatud poliitika suhtes. Uurimine näitas siiski, et järelevalve diskontokampaaniate suhtes nõuab kontrollimist albumite tasemel, mis vähendab turu läbipaistvust ja takistab vaikivat konkurentsivastast koostööd. Arvestades kõiki asjaolusid, ei leidnud komisjon küllaldasi tõendeid selle kohta, et peamised äriühingud oleks seni seda läbipaistvusdefitsiiti ületanud.

| (23) | Seoses survemehhanismidega uuris komisjon, kas peamised äriühingud saavad kasutada survemeetmeid tingimustest kõrvalekaldunud peamise äriühingu suhtes eeskätt (ajutise) tagasipöördumise abil konkurentsi mittetakistava käitumise juurde või kõrvalekaldujat asjassepuutuvatest ühistegevusest ja kokkulepetest välja jättes. Komisjon ei leidnud siiski, et selliseid survemehhanisme oleks seni hoiatusvahendina rakendatud või kasutatud. |
| --- | --- |

(23)

Seoses survemehhanismidega uuris komisjon, kas peamised äriühingud saavad kasutada survemeetmeid tingimustest kõrvalekaldunud peamise äriühingu suhtes eeskätt (ajutise) tagasipöördumise abil konkurentsi mittetakistava käitumise juurde või kõrvalekaldujat asjassepuutuvatest ühistegevusest ja kokkulepetest välja jättes. Komisjon ei leidnud siiski, et selliseid survemehhanisme oleks seni hoiatusvahendina rakendatud või kasutatud.

Madalmaad, Rootsi, Iirimaa, Austria, Belgia, Taani, Soome, Norra, Portugal, Kreeka

| (24) | Komisjon avastas ka väiksemates liikmesriikides olulise paralleelsuse peamiste äriühingute keskmiste neto hulgihindade vahel, mida peamised äriühingud võisid põhimõtteliselt kasutada koondamispunktidena hindade joondamiseks. Uurimise tulemused näitasid siiski, et ka väiksemates liikmesriikides esineb teatavaid diskontotasemete ja diskontode läbipaistvusdefitsiidi erinevusi. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon avastas ka väiksemates liikmesriikides olulise paralleelsuse peamiste äriühingute keskmiste neto hulgihindade vahel, mida peamised äriühingud võisid põhimõtteliselt kasutada koondamispunktidena hindade joondamiseks. Uurimise tulemused näitasid siiski, et ka väiksemates liikmesriikides esineb teatavaid diskontotasemete ja diskontode läbipaistvusdefitsiidi erinevusi.

| (25) | Komisjoni leidis, et eespool suurte liikmesriikide puhul esitatud kaalutlused toodete ühetaolisuse, turu läbipaistvuse ja survemehhanismide kasutusvõimaluste kohta kehtivad ka väiksemate liikmesriikide puhul. |
| --- | --- |

(25)

Komisjoni leidis, et eespool suurte liikmesriikide puhul esitatud kaalutlused toodete ühetaolisuse, turu läbipaistvuse ja survemehhanismide kasutusvõimaluste kohta kehtivad ka väiksemate liikmesriikide puhul.

Järeldus

| (26) | Komisjon on seisukohal, et ta ei ole leidnud küllaldasi tõendeid viie muusikaga tegeleva peamise äriühingu kollektiivse valitseva seisundi olemasolu kohta salvestatud muusika turgudel üheski EMP riigis. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon on seisukohal, et ta ei ole leidnud küllaldasi tõendeid viie muusikaga tegeleva peamise äriühingu kollektiivse valitseva seisundi olemasolu kohta salvestatud muusika turgudel üheski EMP riigis.

B.   Kollektiivse valitseva seisundi võimalik loomine salvestatud muusika turgudel

| (27) | Komisjon käsitles ka küsimust selle kohta, kas ettevõtjate ühinemine võib põhjustada viie muusikaga tegeleva peamise äriühingu kollektiivse turgu valitseva seisundi loomist mõnes EMP riigis. Silmas pidades eespool esitatud tähelepanekuid eelkõige turu läbipaistvuse, toodete sisu ühetaolisuse ja survemehhanismide kohta, leidis komisjon, et peamiste äriühingute arvu ühinemisjärgne vähenemine viielt neljale ei ole piisav selleks, et põhjustada peamiste äriühingute kollektiivse valitseva seisundi loomist salvestatud muusika turgudel. |
| --- | --- |

(27)

Komisjon käsitles ka küsimust selle kohta, kas ettevõtjate ühinemine võib põhjustada viie muusikaga tegeleva peamise äriühingu kollektiivse turgu valitseva seisundi loomist mõnes EMP riigis. Silmas pidades eespool esitatud tähelepanekuid eelkõige turu läbipaistvuse, toodete sisu ühetaolisuse ja survemehhanismide kohta, leidis komisjon, et peamiste äriühingute arvu ühinemisjärgne vähenemine viielt neljale ei ole piisav selleks, et põhjustada peamiste äriühingute kollektiivse valitseva seisundi loomist salvestatud muusika turgudel.

C.   Ainuvalitseva seisundi võimalik loomine salvestatud muusika turgudel

| (28) | Kolmandad isikud on väljendanud muret selle suhtes, et kõnesolev ühisettevõte võib saavutada ainuvalitseva seisundi salvestatud muusika turgudel ühisettevõtte vertikaalsidemete tõttu Bertelsmanni meediahuvidega. On väidetud, et Bertelsmann võib kasutada oma positsiooni televisiooni- ja raadiojaamades konkurentide väljatõrjumiseks ja äriühingule Sony BMG soodsama seisundi andmiseks, võimaldades eeskätt sellele äriühingule soodsamaid tasumäärasid või kohtlemist või tõkestades konkurentidel oma artistide reklaamimist asjakohaste kanalite kaudu. |
| --- | --- |

(28)

Kolmandad isikud on väljendanud muret selle suhtes, et kõnesolev ühisettevõte võib saavutada ainuvalitseva seisundi salvestatud muusika turgudel ühisettevõtte vertikaalsidemete tõttu Bertelsmanni meediahuvidega. On väidetud, et Bertelsmann võib kasutada oma positsiooni televisiooni- ja raadiojaamades konkurentide väljatõrjumiseks ja äriühingule Sony BMG soodsama seisundi andmiseks, võimaldades eeskätt sellele äriühingule soodsamaid tasumäärasid või kohtlemist või tõkestades konkurentidel oma artistide reklaamimist asjakohaste kanalite kaudu.

| (29) | Komisjon teeb järelduse, et ei ole tõenäoline, et kavandatud ühisettevõte võiks saavutada ainuvalitseva seisundi salvestatud muusika turgudel Saksamaal, Madalmaades, Belgias, Luksemburgis või Prantsusmaal, kus Bertelsmann tegutseb RTL TV ja raadiojaamade kaudu. Eelised, mis tulenevad Bertelsmanni meediagrupi vertikaalsest integratsioonist (nt popiidoli formaadi abil, mille kõrgperiood selle tegevusala ekspertide hinnangul on möödas), on juba liidetud BMG 2003. aasta turuosadesse. Kavandatud ühisettevõte ei saavuta nende turuosade põhjal ainuvalitsevaks seisundiks vajalikku künnist. Peale selle ei leidnud komisjon tõendeid, et konkurentide artistide reklaami tõkestamine Bertelsmanni TV kanalite ja raadiojaamade kaudu oleks Bertelsmannile kasulik strateegia. |
| --- | --- |

(29)

Komisjon teeb järelduse, et ei ole tõenäoline, et kavandatud ühisettevõte võiks saavutada ainuvalitseva seisundi salvestatud muusika turgudel Saksamaal, Madalmaades, Belgias, Luksemburgis või Prantsusmaal, kus Bertelsmann tegutseb RTL TV ja raadiojaamade kaudu. Eelised, mis tulenevad Bertelsmanni meediagrupi vertikaalsest integratsioonist (nt popiidoli formaadi abil, mille kõrgperiood selle tegevusala ekspertide hinnangul on möödas), on juba liidetud BMG 2003. aasta turuosadesse. Kavandatud ühisettevõte ei saavuta nende turuosade põhjal ainuvalitsevaks seisundiks vajalikku künnist. Peale selle ei leidnud komisjon tõendeid, et konkurentide artistide reklaami tõkestamine Bertelsmanni TV kanalite ja raadiojaamade kaudu oleks Bertelsmannile kasulik strateegia.

D.   Võimalik kollektiivne valitsev seisund on-line-muusika litsentside hulgiturul

| (30) | Komisjon märgib, et legaalse on-line-muusika turg on käesoleval ajal algusjärgus, kuna enamik on-line-muusika veebisaitidest on alles hiljuti alustanud tegevust EMPs. Sellepärast on raske teha kindlat järeldust peamiste registreeritud äriühingute seisundi kohta turgudel, eriti siseriiklikel turgudel. Peale selle ei anna tegelikult mahalaaditud või jadafaili salvestatud laulud selget pilti erinevate äriühingute seisundist turul, ning asjakohased avaliku tegevusala andmed ei ole kättesaadavad. Komisjoni poolt saadud andmete alusel võib siiski järeldada, et nähtavasti on peamiste registreeritud äriühingute seisund on-line-muusika litsentside hulgiturgudel üldiselt sarnane nende seisundiga salvestatud muusika turgudel. |
| --- | --- |

(30)

Komisjon märgib, et legaalse on-line-muusika turg on käesoleval ajal algusjärgus, kuna enamik on-line-muusika veebisaitidest on alles hiljuti alustanud tegevust EMPs. Sellepärast on raske teha kindlat järeldust peamiste registreeritud äriühingute seisundi kohta turgudel, eriti siseriiklikel turgudel. Peale selle ei anna tegelikult mahalaaditud või jadafaili salvestatud laulud selget pilti erinevate äriühingute seisundist turul, ning asjakohased avaliku tegevusala andmed ei ole kättesaadavad. Komisjoni poolt saadud andmete alusel võib siiski järeldada, et nähtavasti on peamiste registreeritud äriühingute seisund on-line-muusika litsentside hulgiturgudel üldiselt sarnane nende seisundiga salvestatud muusika turgudel.

| (31) | Turgude kujunemise tingimustes ja silmas pidades hindade kujundamise ning olemasolevate kokkulepete erinevusi, teeb komisjon järelduse, et ei ole võimalik leida küllaldasi tõendeid peamiste registreeritud äriühingute kollektiivse valitseva seisundi kohta on-line-muusika litsentside siseriiklikel hulgiturgudel ega selle kohta, et koondumine võiks põhjustada neid turgusid kollektiivselt valitseva seisundi loomist. |
| --- | --- |

(31)

Turgude kujunemise tingimustes ja silmas pidades hindade kujundamise ning olemasolevate kokkulepete erinevusi, teeb komisjon järelduse, et ei ole võimalik leida küllaldasi tõendeid peamiste registreeritud äriühingute kollektiivse valitseva seisundi kohta on-line-muusika litsentside siseriiklikel hulgiturgudel ega selle kohta, et koondumine võiks põhjustada neid turgusid kollektiivselt valitseva seisundi loomist.

E.   Võimalik ainuvalitsev seisund on-line-muusika levitamise turgudel

| (32) | Kolmandad isikud on väljendanud muret selle suhtes, et oma muusikamahalaadimise teenindussüsteemiga Sony Connect seotud tehingute tulemusena võib Sony omandada ainuvalitseva seisundi siseriiklikel on-line-muusika levitamise turgudel. On väidetud, et Sony võib kasutada kontrolli ühisettevõtte üle selleks, et konkurente on-line-muusika levitamiseks mõeldud mahalaadimisturult välja tõrjuda, eeskätt tõkestades konkureerivate on-line-platvormide juurdepääsu ühisettevõtte teegile või diskrimineerides oma konkurente näiteks seoses kasutuseeskirjade, uute laulude väljastamisaja või rajavorminguga. |
| --- | --- |

(32)

Kolmandad isikud on väljendanud muret selle suhtes, et oma muusikamahalaadimise teenindussüsteemiga Sony Connect seotud tehingute tulemusena võib Sony omandada ainuvalitseva seisundi siseriiklikel on-line-muusika levitamise turgudel. On väidetud, et Sony võib kasutada kontrolli ühisettevõtte üle selleks, et konkurente on-line-muusika levitamiseks mõeldud mahalaadimisturult välja tõrjuda, eeskätt tõkestades konkureerivate on-line-platvormide juurdepääsu ühisettevõtte teegile või diskrimineerides oma konkurente näiteks seoses kasutuseeskirjade, uute laulude väljastamisaja või rajavorminguga.

| (33) | Komisjon arvestab, et käesoleval ajal Sony Connect alles alustab tegevust Euroopas pärast seda, kui ta alustas tegevust USAs 2004. aasta mais. Sellepärast ei ole tal veel turuosa Euroopas. Mõned muud äriühingud (nt OD2) on juba omandanud teatava seisundi turul, mõned äriühingud on pääsenud turule hiljuti või on teatanud, et nad kavatsevad varsti turule pääseda. Peale selle, kui kavandatud äriühing Sony BMG tõkestaks juurdepääsu konkurentidele, loobuks ta olulistest konkurentide poolt müüdud radade litsentsidelt saadavatest tuludest, ja on kaheldav, kas selline strateegia oleks tulus. |
| --- | --- |

(33)

Komisjon arvestab, et käesoleval ajal Sony Connect alles alustab tegevust Euroopas pärast seda, kui ta alustas tegevust USAs 2004. aasta mais. Sellepärast ei ole tal veel turuosa Euroopas. Mõned muud äriühingud (nt OD2) on juba omandanud teatava seisundi turul, mõned äriühingud on pääsenud turule hiljuti või on teatanud, et nad kavatsevad varsti turule pääseda. Peale selle, kui kavandatud äriühing Sony BMG tõkestaks juurdepääsu konkurentidele, loobuks ta olulistest konkurentide poolt müüdud radade litsentsidelt saadavatest tuludest, ja on kaheldav, kas selline strateegia oleks tulus.

F.   Võimalikud kõrvalmõjud muusika avaldamisele

| (34) | Kolmandad isikud on väljendanud muret selle suhtes, et ühisettevõtte loomine võib mõjutada osapoolte konkureeriva käitumise kooskõlastamist lähedaselt seotud muusika avaldamise turgudel. |
| --- | --- |

(34)

Kolmandad isikud on väljendanud muret selle suhtes, et ühisettevõtte loomine võib mõjutada osapoolte konkureeriva käitumise kooskõlastamist lähedaselt seotud muusika avaldamise turgudel.

| (35) | Komisjon on seisukohal, et kooskõlastamine võib leida aset ainult väga piiratud ulatuses, kuna avaldamisõigust haldavad kollektiivsed esindusorganisatsioonid (vähemalt oluliste mehaanilise taasesituse ja etendamisõiguse juhtumite puhul). Kollektiivsed esindusorganisatsioonid annavad litsentsisaaja asukohariigi õigusaktide alusel litsentse mittediskrimineerivatel tingimustel ja lepivad kokku avaldajate, autorite ja heliloojatega tasude suhtes. Komisjon leiab, et vaatamata teatavate kolmandate isikute kahtlusele, ei põhjusta koondumine esindusorganisatsioonidest möödaminemist peamiste äriühingute poolt, sest sellise strateegia kohta ei ole piisavalt kindlaid tõendeid. |
| --- | --- |

(35)

Komisjon on seisukohal, et kooskõlastamine võib leida aset ainult väga piiratud ulatuses, kuna avaldamisõigust haldavad kollektiivsed esindusorganisatsioonid (vähemalt oluliste mehaanilise taasesituse ja etendamisõiguse juhtumite puhul). Kollektiivsed esindusorganisatsioonid annavad litsentsisaaja asukohariigi õigusaktide alusel litsentse mittediskrimineerivatel tingimustel ja lepivad kokku avaldajate, autorite ja heliloojatega tasude suhtes. Komisjon leiab, et vaatamata teatavate kolmandate isikute kahtlusele, ei põhjusta koondumine esindusorganisatsioonidest möödaminemist peamiste äriühingute poolt, sest sellise strateegia kohta ei ole piisavalt kindlaid tõendeid.

III.   JÄRELDUS

| (36) | Kõnesolevas otsuses tehakse järeldus, et kavandatud koondumine ei loo ega tugevda ainu- või kollektiivset valitsevat seisundit siseriiklikel salvestatud muusika ja on-line-muusika litsentside ning levitamise turgudel, mille tulemusena oleks märkimisväärselt takistatud tõhus konkurents ühisturul või selle olulisel osal. Otsuses tehakse ka järeldus, et kõnesoleva tehingu eesmärk või mõju ei seisne selles, et ühisettevõttesse koondunud äriühingud Sony ja Bertelsmann hakkaksid oma konkureerivat käitumist muusika avaldamise turgudel kooskõlastama. Sellepärast kuulutatakse kõnesolevas otsuses koondumine ühisturuga ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga kokkusobivaks vastavalt ühinemismääruse artikli 2 lõikele 2, artikli 2 lõikele 4 ja artikli 8 lõikele 2 ning Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklile 57. |
| --- | --- |

(36)

Kõnesolevas otsuses tehakse järeldus, et kavandatud koondumine ei loo ega tugevda ainu- või kollektiivset valitsevat seisundit siseriiklikel salvestatud muusika ja on-line-muusika litsentside ning levitamise turgudel, mille tulemusena oleks märkimisväärselt takistatud tõhus konkurents ühisturul või selle olulisel osal. Otsuses tehakse ka järeldus, et kõnesoleva tehingu eesmärk või mõju ei seisne selles, et ühisettevõttesse koondunud äriühingud Sony ja Bertelsmann hakkaksid oma konkureerivat käitumist muusika avaldamise turgudel kooskõlastama. Sellepärast kuulutatakse kõnesolevas otsuses koondumine ühisturuga ja Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga kokkusobivaks vastavalt ühinemismääruse artikli 2 lõikele 2, artikli 2 lõikele 4 ja artikli 8 lõikele 2 ning Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artiklile 57.

---

(1)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1310/97 (EÜT L 180, 9.7.1997, lk 1).

(2)  A&R = Artist and Repertoire; uurimis- ja arendustegevuse ekvivalent muusikatööstuses.

---

| 9.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/34 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/34

---

KOMISJONI OTSUS,

7. märts 2005,

millega muudetakse 2003. aasta ühinemisakti XIV lisa liidet seoses Slovakkia teatavate lihasektori ettevõtetega

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 512 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/189/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisakti, (1) eriti selle XIV lisa 5. peatüki B jao punkti d,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 2003. aasta ühinemisakti XIV lisa 5. peatüki B jao punktiga a on ette nähtud, et nõukogu 26. juuni 1964. aasta direktiivi 64/433/EMÜ (milles käsitletakse tervishoiutingimusi värske liha tootmise ja sellega kauplemise korral) (2) I lisaga ning nõukogu 21. detsembri 1976. aasta direktiivi 77/99/EMÜ (värske lihaga ja teatud muude loomset päritolu toodetega kauplemist mõjutavate tervishoiuprobleemide kohta) (3) A ja B lisadega kehtestatud struktuurilisi nõudmisi ei kohaldata ühinemisakti XIV lisa liites (4) loetletud Slovakkia ettevõtete suhtes kuni 31. detsembrini 2006 teatavatel tingimustel. |
| --- | --- |

(1)

2003. aasta ühinemisakti XIV lisa 5. peatüki B jao punktiga a on ette nähtud, et nõukogu 26. juuni 1964. aasta direktiivi 64/433/EMÜ (milles käsitletakse tervishoiutingimusi värske liha tootmise ja sellega kauplemise korral) (2) I lisaga ning nõukogu 21. detsembri 1976. aasta direktiivi 77/99/EMÜ (värske lihaga ja teatud muude loomset päritolu toodetega kauplemist mõjutavate tervishoiuprobleemide kohta) (3) A ja B lisadega kehtestatud struktuurilisi nõudmisi ei kohaldata ühinemisakti XIV lisa liites (4) loetletud Slovakkia ettevõtete suhtes kuni 31. detsembrini 2006 teatavatel tingimustel.

| (2) | 2003. aasta ühinemisakti XIV lisa liidet on muudetud komisjoni otsusega 2004/463/EÜ. (5) |
| --- | --- |

(2)

2003. aasta ühinemisakti XIV lisa liidet on muudetud komisjoni otsusega 2004/463/EÜ. (5)

| (3) | Slovakkia pädeva asutuse ametliku deklaratsiooni kohaselt on kolm lihatootmisettevõtet viinud lõpule ajakohastamise ja on nüüd täielikult kooskõlas ühenduse õigusaktidega. Lisaks on kaks selle loetelu ettevõtet lõpetanud oma tegevuse. Seetõttu tuleks need ettevõtted jätta välja ülemineku etapil olevate ettevõtete loetelust. |
| --- | --- |

(3)

Slovakkia pädeva asutuse ametliku deklaratsiooni kohaselt on kolm lihatootmisettevõtet viinud lõpule ajakohastamise ja on nüüd täielikult kooskõlas ühenduse õigusaktidega. Lisaks on kaks selle loetelu ettevõtet lõpetanud oma tegevuse. Seetõttu tuleks need ettevõtted jätta välja ülemineku etapil olevate ettevõtete loetelust.

| (4) | Kolm ülemineku etapil olevate ettevõtete loetellu kuuluvat lihatootmisettevõtet on teinud tähelepanuväärseid jõupingutusi, et olla kooskõlas ühenduse õigusaktides sätestatud struktuuriliste nõudmistega. Siiski ei saa kõnealused ettevõtted erandlike tehniliste piirangute tõttu lõpetada ajakohastamist ettenähtud tähtajaks. Seepärast on õigustatud võimaldada neile lisaaega ajakohastamise lõpetamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Kolm ülemineku etapil olevate ettevõtete loetellu kuuluvat lihatootmisettevõtet on teinud tähelepanuväärseid jõupingutusi, et olla kooskõlas ühenduse õigusaktides sätestatud struktuuriliste nõudmistega. Siiski ei saa kõnealused ettevõtted erandlike tehniliste piirangute tõttu lõpetada ajakohastamist ettenähtud tähtajaks. Seepärast on õigustatud võimaldada neile lisaaega ajakohastamise lõpetamiseks.

| (5) | Seetõttu tuleks 2003. aasta ühinemisakti XIV lisa liidet vastavalt muuta. Selguse huvides tuleks kõnealune liide asendada. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks 2003. aasta ühinemisakti XIV lisa liidet vastavalt muuta. Selguse huvides tuleks kõnealune liide asendada.

| (6) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

2003. aasta ühinemisakti XIV lisa liide asendatakse käesoleva otsuse lisas oleva tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 7. märts 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  ELT L 236, 23.9.2003, lk 33.

1

(2)  EÜT 121, 29.7.1964, lk 2012/64. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/41/EÜ (ELT L 157, 30.4.2004, lk 33; parandatud versioon ELT L 195, 2.6.2004, lk 12).

2

(3)  EÜT L 26, 31.1.1977, lk 85. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/41/EÜ.

3

(4)  ELT C 227 E, 23.9.2003, lk 1654.

4

(5)  ELT L 156, 30.4.2004, lk 138, parandatud versioon ELT L 202, 7.6.2004, lk 95.

5

---

LISA

“LIIDE

vastavalt XIV lisa 5. peatüki B jaole (1)

Ettevõtete loetelu, kaasa arvatud nende puudujäägid ja kõnealuste puudujääkide korrigeerimise tähtajad

| Veterinaarloa number | Ettevõtte nimi | Puudujäägid | Kooskõlastamise tähtaeg |
| --- | --- | --- | --- |
| GA 6-2 | Sered'ský MP a.s., |
| Bratislavská 385, |
| Sered' |

Veterinaarloa number

Ettevõtte nimi

Puudujäägid

Kooskõlastamise tähtaeg

GA 6-2

Sered'ský MP a.s.,

Bratislavská 385,

Sered'

| | Nõukogu direktiiv 64/433/EMÜ: | I lisa I peatüki punkti 1 alapunktid a, b ja g |
| --- | --- | --- |

Nõukogu direktiiv 64/433/EMÜ:

I lisa I peatüki punkti 1 alapunktid a, b ja g

| | I lisa I peatüki punkt 11 |
| --- | --- |

I lisa I peatüki punkt 11

| | I lisa II peatüki punkti 14 alapunkt a |
| --- | --- |

I lisa II peatüki punkti 14 alapunkt a

| | Nõukogu direktiiv 77/99/EMÜ: | I lisa I peatüki punkti 2 alapunktid a, b ja c |
| --- | --- | --- |

Nõukogu direktiiv 77/99/EMÜ:

I lisa I peatüki punkti 2 alapunktid a, b ja c

| | A lisa I peatüki punkt 11 |
| --- | --- |

A lisa I peatüki punkt 11

31.12.2006

PB 5-6-1

| Slovryb a.s., |
| --- |
| Príbovce Hospodárske |
| stredisko Považská |
| Bystrica-Rybníky, |
| Žilinská 776/3, 017 01 |

Slovryb a.s.,

Príbovce Hospodárske

stredisko Považská

Bystrica-Rybníky,

Žilinská 776/3, 017 01

Nõukogu direktiiv 91/493/EMÜ

| | AIII lisa I peatüki punkt 1 |
| --- | --- |

AIII lisa I peatüki punkt 1

| | III lisa I peatüki punkti 2 alapunktid a, b, c, d, e ja g |
| --- | --- |

III lisa I peatüki punkti 2 alapunktid a, b, c, d, e ja g

| | III lisa I peatüki punkt 9 |
| --- | --- |

III lisa I peatüki punkt 9

30.11.2006

| Veterinaarloa number | Ettevõtte nimi ja aadress | Sektor: liha | Kooskõlastamise tähtaeg |
| --- | --- | --- | --- |
| Ettevõtete tegevusalad |
| Värske liha, tapmine, tükeldamine | Lihatooted | Külmhoone |
| PE 6-10 | COLAGEN SLOVAKIA, s.r.o. |
| Kúpeľná 193 |
| 958 04 Partizánske |

Veterinaarloa number

Ettevõtte nimi ja aadress

Sektor: liha

Kooskõlastamise tähtaeg

Ettevõtete tegevusalad

Värske liha, tapmine, tükeldamine

Lihatooted

Külmhoone

PE 6-10

COLAGEN SLOVAKIA, s.r.o.

Kúpeľná 193

958 04 Partizánske

X

X

30.4.2005

MI 6-1

| Mäso ZEMPLÍN a.s. |
| --- |
| Užhorodská č. 86 |
| 071 01 Michalovce |

Mäso ZEMPLÍN a.s.

Užhorodská č. 86

071 01 Michalovce

X

30.4.2005

MA 6-30

| BERTO-Ignác Bertovič |
| --- |
| Hlavná 1 |
| 900 66 Vysoká pri Morave |

BERTO-Ignác Bertovič

Hlavná 1

900 66 Vysoká pri Morave

X

X

30.4.2005

CA 6-31

| K.B.K. spol. s.r.o. |
| --- |
| A. Hlinku 27 |
| 022 01 Čadca |

K.B.K. spol. s.r.o.

A. Hlinku 27

022 01 Čadca

X

15.2.2005”

---

(1)  XIV lisa teksti vaata ELT L 236, 23.9.2003, lk 915.

1

---

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

| 9.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 62/37 |
| --- | --- | --- | --- |

9.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 62/37

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2005/190/ÜVJP,

7. märts 2005,

Euroopa Liidu integreeritud õigusriigimissiooni EUJUST LEX kohta Iraagis

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14, artikli 25 kolmandat lõiku, artiklit 26 ja artikli 28 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu eesmärgiks on turvaline, stabiilne, ühtne, jõukas ja demokraatlik Iraak, mis annab positiivse panuse piirkonna stabiilsusesse. EL toetab Iraagi rahva ja Iraagi vahevalitsuse jõupingutusi Iraagi majanduslikul, sotsiaalsel ja poliitilisel ülesehitamisel Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 8. juuni 2004. aasta resolutsiooni nr 1546 rakendamise raames. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu eesmärgiks on turvaline, stabiilne, ühtne, jõukas ja demokraatlik Iraak, mis annab positiivse panuse piirkonna stabiilsusesse. EL toetab Iraagi rahva ja Iraagi vahevalitsuse jõupingutusi Iraagi majanduslikul, sotsiaalsel ja poliitilisel ülesehitamisel Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 8. juuni 2004. aasta resolutsiooni nr 1546 rakendamise raames.

| (2) | Euroopa Ülemkogu tervitas 5. novembril 2004 ühist teabekogumismissiooni võimaliku integreeritud politsei- ja õigusriigioperatsiooni ning tsiviiladministratsiooni missiooni läbiviimiseks Iraagis ning arutas selle aruannet. Euroopa Ülemkogu tunnustas kriminaalkohtusüsteemi tugevdamise tähtsust kooskõlas õigusriigi põhimõtte, inimõiguste ja põhivabaduste austamisega. Ülemkogu märkis Iraagi võimude soovi, et EL oleks Iraagis aktiivsemalt tegev, ning et kriminaalkohtusektori tugevdamine vastaks Iraagi vajadustele ja prioriteetidele. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Ülemkogu tervitas 5. novembril 2004 ühist teabekogumismissiooni võimaliku integreeritud politsei- ja õigusriigioperatsiooni ning tsiviiladministratsiooni missiooni läbiviimiseks Iraagis ning arutas selle aruannet. Euroopa Ülemkogu tunnustas kriminaalkohtusüsteemi tugevdamise tähtsust kooskõlas õigusriigi põhimõtte, inimõiguste ja põhivabaduste austamisega. Ülemkogu märkis Iraagi võimude soovi, et EL oleks Iraagis aktiivsemalt tegev, ning et kriminaalkohtusektori tugevdamine vastaks Iraagi vajadustele ja prioriteetidele.

| (3) | Euroopa Ülemkogu nõustus, et EL saaks tõhusalt kaasa aidata Iraagi ülesehitamisele ja stabiilse, turvalise ja demokraatliku Iraagi tekkimisele integreeritud missiooni kaudu, mis muu hulgas edendaks tihedamat koostööd erinevate kriminaalkohtusüsteemis osalejate vahel, tugevdaks politsei-, kohtu- ja kinnipidamisasutuste kõrgemate ja potentsiaalsete kõrgema astme ametnike haldussuutlikkust ning parandaks eeluurimise oskusi ja menetlusi, austades täielikult õigusriigi põhimõtet ja inimõigusi. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Ülemkogu nõustus, et EL saaks tõhusalt kaasa aidata Iraagi ülesehitamisele ja stabiilse, turvalise ja demokraatliku Iraagi tekkimisele integreeritud missiooni kaudu, mis muu hulgas edendaks tihedamat koostööd erinevate kriminaalkohtusüsteemis osalejate vahel, tugevdaks politsei-, kohtu- ja kinnipidamisasutuste kõrgemate ja potentsiaalsete kõrgema astme ametnike haldussuutlikkust ning parandaks eeluurimise oskusi ja menetlusi, austades täielikult õigusriigi põhimõtet ja inimõigusi.

| (4) | Vastavalt Euroopa Ülemkogul kokkulepitule otsustas nõukogu ühismeetmega 2004/909/ÜVJP (1) saata ekspertrühma jätkama dialoogi Iraagi ametivõimudega, eesmärgiga alustada võimaliku integreeritud politsei-, õigusriigi– ja tsiviiladministratsiooni missiooni esialgset planeerimist, mis alustaks tegevust pärast valimisi, ja eelkõige hindama sellise missiooni hädavajalikke julgeolekunõudeid. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt Euroopa Ülemkogul kokkulepitule otsustas nõukogu ühismeetmega 2004/909/ÜVJP (1) saata ekspertrühma jätkama dialoogi Iraagi ametivõimudega, eesmärgiga alustada võimaliku integreeritud politsei-, õigusriigi– ja tsiviiladministratsiooni missiooni esialgset planeerimist, mis alustaks tegevust pärast valimisi, ja eelkõige hindama sellise missiooni hädavajalikke julgeolekunõudeid.

| (5) | 21. veebruaril 2005 otsustas nõukogu käivitada integreeritud õigusriigimissiooni Iraagis, mis alustaks tegevust nii ruttu kui võimalik, tingimusel, et Iraagi ametivõimud saadavad ametliku kutse. |
| --- | --- |

(5)

21. veebruaril 2005 otsustas nõukogu käivitada integreeritud õigusriigimissiooni Iraagis, mis alustaks tegevust nii ruttu kui võimalik, tingimusel, et Iraagi ametivõimud saadavad ametliku kutse.

| (6) | Missiooni edu sõltub tõhusast strateegilisest ja tehnilisest koostööst iraaklastega kogu operatsiooni vältel Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames ning vastastikusest täiendavusest Ühinenud Rahvaste Organisatsiooniga. |
| --- | --- |

(6)

Missiooni edu sõltub tõhusast strateegilisest ja tehnilisest koostööst iraaklastega kogu operatsiooni vältel Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames ning vastastikusest täiendavusest Ühinenud Rahvaste Organisatsiooniga.

| (7) | EL peab Iraagi ja selle naaberriikidega dialoogi, et soodustada pidevat piirkondlikku osalemist ja toetust Iraagi julgeoleku parandamisele ning riigi poliitilisele ja ülesehitamisprotsessile, mis põhineb kaasatusel, demokraatlikel põhimõtetel, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte austamisel ning samuti piirkonna julgeoleku ja koostöö toetamisel. |
| --- | --- |

(7)

EL peab Iraagi ja selle naaberriikidega dialoogi, et soodustada pidevat piirkondlikku osalemist ja toetust Iraagi julgeoleku parandamisele ning riigi poliitilisele ja ülesehitamisprotsessile, mis põhineb kaasatusel, demokraatlikel põhimõtetel, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte austamisel ning samuti piirkonna julgeoleku ja koostöö toetamisel.

| (8) | EUJUST LEX viib oma mandaati ellu olukorras, kus on ohustatud avalik kord, üksikisikute julgeolek ja turvalisus ning Iraagi stabiilsus ja mis võib kahjustada Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke. |
| --- | --- |

(8)

EUJUST LEX viib oma mandaati ellu olukorras, kus on ohustatud avalik kord, üksikisikute julgeolek ja turvalisus ning Iraagi stabiilsus ja mis võib kahjustada Euroopa Liidu lepingu artiklis 11 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke.

| (9) | Vastavalt Euroopa Ülemkogu 7—9. detsembri 2000. aasta Nice'i kohtumise suunistele tuleks kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklitega 18 ja 26 määrata käesoleva ühismeetmega kindlaks peasekretäri/kõrge esindaja osa. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt Euroopa Ülemkogu 7—9. detsembri 2000. aasta Nice'i kohtumise suunistele tuleks kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklitega 18 ja 26 määrata käesoleva ühismeetmega kindlaks peasekretäri/kõrge esindaja osa.

| (10) | Euroopa Liidu lepingu artikli 14 lõige 1 nõuab kogu ühismeetme rakendamise perioodiks ettenähtud lähtesumma avaldamist; ühenduse eelarvest rahastatavate summade avaldamine näitab seadusandja tahet ja eeldab kulukohustuste assigneeringute kättesaadavust asjaomase eelarveaasta jooksul. EUJUST LEX saab samuti liikmesriikidelt mitterahalisi toetusi, |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Liidu lepingu artikli 14 lõige 1 nõuab kogu ühismeetme rakendamise perioodiks ettenähtud lähtesumma avaldamist; ühenduse eelarvest rahastatavate summade avaldamine näitab seadusandja tahet ja eeldab kulukohustuste assigneeringute kättesaadavust asjaomase eelarveaasta jooksul. EUJUST LEX saab samuti liikmesriikidelt mitterahalisi toetusi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Missioon

1.   Käesolevaga moodustab Euroopa Liit Euroopa Liidu integreeritud õigusriigimissiooni Iraagis, EUJUST LEX, mis koosneb hiljemalt 9. märtsil 2005 algavast planeerimisetapist ning hiljemalt 1. juulil 2005 algavast täitmisetapist.

2.   EUJUST LEX tegutseb artiklis 2 sätestatud missiooni kirjelduses sisalduvate eesmärkide ja muude sätete kohaselt.

Artikkel 2

Missiooni kirjeldus

1.   EUJUST LEX on suunatud Iraagi kriminaalmenetlussüsteemi pakiliste vajaduste rahuldamiseks, osutades abi kõrgema juhtkonna ning eeluurimise valdkonna kõrgema ja keskastme juhtide koolitamisel. Kõnealuse koolituse eesmärk on Iraagi kriminaalmenetlussüsteemi eri komponentide suutlikkuse ning nendevahelise koordineerimise ja koostöö parandamine.

2.   EUJUST LEX edendab tihedamat koostööd erinevate Iraagi kriminaalmenetlussüsteemis osalejate vahel, tugevdab eelkõige politsei-, kohtu- ja kinnipidamisasutuste kõrgema astme ja potentsiaalsete kõrgastme ametnike haldussuutlikkust ning parandab eeluurimise oskusi ja menetlusi, austades täielikult õigusriigi põhimõtet ja inimõigusi.

3.   Koolitus toimub ELis või kõnealuses piirkonnas ning EUJUST LEXil on Bagdadis kontaktasutus. Olenevalt julgeolekuolukorrast Iraagis ja nõuetekohase infrastruktuuri olemasolust uurib nõukogu koolitusvõimalusi Iraagis ja kui vajalik, muudab nõukogu vastavalt käesolevat ühismeedet.

4.   Missiooni kestel arendatakse Iraagi poolega tõhusat strateegilist ja tehnilist koostööd, eelkõige planeerimisetapis missiooni programmi kavandamisel. Samuti on vajalik koolitusel osalevate töötajate valiku, kontrollimise, hindamise, täienduskoolituse ja koordineerimise kooskõlastamine, eesmärgiga võimaldada iraaklastele oskuste kiire omandamine. Vajalik on samuti tihe koostöö EUJUST LEXi ja nende liikmesriikide vahel, kes koolitust korraldavad planeerimis- ja täitmisetapil. Selleks kaasatakse asjaomaste liikmesriikide Iraagis asuvaid diplomaatilisi esindusi ning teha koostööd nende liikmesriikidega, kellel on missiooni otstarbeks vajaliku koolituse korraldamisel juba olemasolev kogemus.

5.   EUJUST LEX on turvaline, sõltumatu ja eraldiseisev, kuid täiendav ja lisab väärtust käimasolevatele rahvusvahelistele jõupingutustele, eelkõige Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni tehtavatele jõupingutustele, ning arendab ühenduse ja liikmesriikide käimasolevate jõupingutuste koostoimet. Sellega seoses peaks EUJUST LEX tegema koostööd liikmesriikidega, kes praegu asjakohaseid koolitusprojekte läbi viivad.

Artikkel 3

Struktuur

EUJUST LEX struktuur on põhimõtteliselt järgmine:

| a) | missiooni juht; |
| --- | --- |

a)

missiooni juht;

| b) | Brüsselis asuv koordineerimiskeskus; |
| --- | --- |

b)

Brüsselis asuv koordineerimiskeskus;

| c) | Bagdadis asuv kontaktasutus; |
| --- | --- |

c)

Bagdadis asuv kontaktasutus;

| d) | liikmesriikide pakutavad ja EUJUST LEXi kooskõlastatud koolitused ja koolitajad. |
| --- | --- |

d)

liikmesriikide pakutavad ja EUJUST LEXi kooskõlastatud koolitused ja koolitajad.

Nimetatud elemendid töötatakse välja operatsioonide kontseptsioonis (CONOPS) ja operatsiooni kavas (OPLAN).

Artikkel 4

Missiooni juht

1.   Missiooni juht hoolitseb EUJUST LEXi igapäevase halduse ja selle tegevuse koordineerimise eest ning vastutab personali- ja distsiplinaarküsimuste eest.

2.   Missiooni juht sõlmib komisjoniga lepingu.

Artikkel 5

Planeerimisetapp

1.   Missiooni ettevalmistamise etapil moodustatakse planeerimisrühm, millesse kuuluvad planeerimisrühma juhtiv missiooni juht ja vastavalt missioonile selle ülesannete täitmiseks vajalik arv töötajaid.

2.   Planeerimisetapis viiakse esmajärjekorras läbi riski igakülgne hindamine, mida vajaduse korral ajakohastatakse.

3.   Planeerimisrühm koostab operatsiooni kava ja töötab välja kõik missiooni läbiviimiseks vajalikud tehnilised vahendid, sealhulgas ühise kava, võttes arvesse liikmesriikide olemasolevaid asjakohaseid koolitusprojekte. Operatsioonide kontseptsioonis ja operatsiooni kavas võetakse arvesse igakülgset riskianalüüsi. Operatsiooni kava sisaldab ELi ühist kava kursuste jaoks, mille on koostanud planeerimisrühm konsulteerides iraaklaste ja liikmesriikidega, sealhulgas nendega, kes pakuvad missiooni suhtes asjakohast koolitust. Nõukogu kiidab heaks operatsioonide kontseptsiooni ja operatsiooni kava.

4.   Planeerimisrühm teeb tihedat koostööd asjaomaste rahvusvaheliste osalejatega, eelkõige Ühinenud Rahvaste Organisatsiooniga.

Artikkel 6

Töötajad

1.   EUJUST LEXi töötajate ja pädevus on kooskõlas artiklis 2 sätestatud missiooni kirjelduse ja artiklis 3 sätestatud struktuuriga.

2.   EUJUST LEXi töötajaid lähetavad ELi liikmesriigid või institutsioonid. Iga liikmesriik katab oma töötajate EUJUST LEXi lähetamisega seotud kulud, sealhulgas töötasu, tervisekindlustuse ja muud toetused peale päevaraha, ning finantsaruandes määratletud sõidukulud.

3.   EUJUST LEX võtab vastavalt vajadusele lepingulisel alusel tööle rahvusvahelised tsiviiltöötajad ja kohalikud töötajad.

4.   Kõik töötajad jäävad asjaomase ELi liikmesriigi või institutsiooni alluvusse ning täidavad oma kohustusi ja tegutsevad missiooni huvides. Nii missiooni ajal kui pärast missiooni suhtuvad töötajad suurima diskreetsusega kõigisse missiooni puudutavatesse faktidesse ja missiooniga seotud teabesse. Töötajad peavad kinni nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusega 2001/264/EÜ (millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad) (2) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest.

Artikkel 7

Töötajate staatus

1.   EUJUST LEXi töötajate staatus, sealhulgas vajaduse korral privileegid, immuniteedid ja lisatagatised, mis on vajalikud EUJUST LEXi ülesannete täitmiseks ja selle tõrgeteta toimimiseks, lepitakse kokku vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklis 24 sätestatud korrale. Peasekretär/kõrge esindaja, kes abistab eesistujariiki, võib sellise kokkuleppe viimase nimel läbi rääkida.

2.   Töötaja missioonile lähetanud ELi liikmesriik või institutsioon vastutab kõikide lähetusega seotud nõuete eest, olenemata sellest, kas nõude on esitanud lähetatu või käib see tema kohta. Kõnealune ELi liikmesriik või institutsioon vastutab lähetatu vastu võetavate meetmete eest.

Artikkel 8

Käsuliin

1.   EUJUST LEX struktuuril on ühtne käsuliin nagu kriisiohjamisoperatsioonidel.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomitee teostab poliitilist kontrolli ja strateegilist juhtimist.

3.   Missiooni juht juhib missiooni ning hoolitseb selle koordineerimise ja igapäevase haldamise eest.

4.   Missiooni juht annab aru peasekretärile/kõrgele esindajale.

5.   Peasekretär/kõrge esindaja annab juhiseid missiooni juhile.

Artikkel 9

Poliitiline kontroll ja strateegiline juhtimine

1.   Poliitika- ja julgeolekukomitee teostab nõukogu vastutusel missiooni poliitilist kontrollimist ja strateegilist juhtimist. Nõukogu annab poliitika- ja julgeolekukomiteele loa teha asjakohaseid otsuseid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 25. Kõnealune luba sisaldab volitusi nimetada peasekretäri/kõrge esindaja ettepanekul ametisse missiooni juht ning muuta operatsioonide kontseptsiooni, operatsiooni kava ja käsuliini. Õigus võtta vastu otsuseid operatsiooni eemärkide ja lõpetamise kohta jääb nõukogule, keda abistab peasekretär/kõrge esindaja.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomitee annab nõukogule korrapäraselt aru.

3.   Poliitika- ja julgeolekukomitee saab missiooni juhilt korrapäraste ajavahemike järel aruandeid missiooni panustamise ja missiooni elluviimise kohta. Poliitika- ja julgeolekukomitee võib vajaduse korral kutsuda missiooni juhi oma koosolekutele.

Artikkel 10

Julgeolek

1.   Missiooni juht vastutab EUJUST LEXi julgeoleku eest ning, konsulteerides nõukogu peasekretariaadi julgeolekubürooga (edaspidi “julgeolekubüroo”, missiooni suhtes kohaldatavatest julgeolekualastest nõuetest kinnipidamise eest.

2.   Liikmesriikides läbiviidavate missiooni elementide jaoks võtab vastuvõtja liikmesriik kõik vajalikud ja asjakohased meetmed, et tagada osalejate ja koolitajate turvalisus oma riigi territooriumil.

3.   Brüsselis asuva koordineerimiskeskuse turvalisuse tagamiseks korraldab vajalike ja asjakohaste meetmete võtmise julgeolekubüroo koostöös vastuvõtja liikmesriigi ametiasutustega.

4.   Kui koolitus toimub kolmandas riigis, palub EL koos asjaomaste liikmesriikidega kolmanda riigi ametivõimudel võtta oma territooriumil vajalikke meetmeid seoses koolitusel osalejate ja koolitajate julgeolekuga.

5.   EUJUST LEXil on eriülesannetega julgeolekuametnik, kes annab aru missiooni juhile.

6.   Missiooni juht konsulteerib peasekretäri/kõrge esindaja juhendamisel poliitika- ja julgeolekukomiteega missiooni lähetamist mõjutavates julgeolekuküsimustes.

7.   Enne Iraaki lähetamist või sõitmist läbivad EUJUST LEXi liikmed julgeolekubüroo korraldatud kohustusliku julgeolekukoolituse ja meditsiinilise kontrolli.

8.   Liikmesriigid püüavad teha EUJUST LEXi ja eelkõige kontaktasutuse jaoks, kättesaadavaks turvalised ruumid, kuulikindlad vestid ja ihukaitse Iraagis.

Artikkel 11

Rahastamiskord

1.   Missiooni tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ettenähtud lähtesumma on 10 000 000 eurot.

2.   Kulutusi, mida rahastatakse lõikes 1 sätestatud summadest, hallatakse vastavalt Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele selle erandiga, et mis tahes eelrahastamise vahendid ei jää ühenduse omandisse. Juhul, kui osa koolitusest viiakse läbi kolmandates riikides, võivad kolmandate riikide kodanikud osaleda pakkumismenetlustes. Sellisel juhul võivad ka EUJUST LEXi tarbeks hangitavad kaubad ja teenused pärineda kolmandatest riikidest.

3.   Arvestades Iraagis valitsevat julgeolekuolukorda, osutatakse EUJUST LEXile Bagdadis teenuseid vastavalt Ühendkuningriigi kehtivatele lepingutele äriühingutega, mis on loetletud lisas. EUJUST LEXi eelarvest kaetakse kõnealused kulutused ülemmääraga kuni 2 340 000 eurot. Ühendkuningriik, konsulteerides missiooni juhiga, esitab nõukogule nimetatud kulutuste kohta korrapäraselt asjakohast teavet.

4.   Missiooni juht annab oma lepingu raames tehtud toimingute kohta täielikult aru komisjonile ja tegutseb viimase kontrolli all.

5.   Rahastamiskorras võetakse arvesse EUJUST LEXi operatiivvajadusi, sealhulgas varustuse vastavust.

6.   Kulutusi hakatakse rahastama alates käesoleva ühismeetme jõustumise päevast.

7.   EL ostab ja üürib Brüsselis asuva koordinatsiooniasutuse varustuse.

Artikkel 12

Ühenduse meetmed

1.   Nõukogu märgib komisjoni kavatsust tegutseda käesoleva ühismeetme eesmärkide saavutamiseks kavandatava operatsiooni kõigis etappides, sealhulgas silmas pidades ühenduse programmide alusel Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikaga seotud operatsiooni jaoks võimalike järelmeetmete väljatöötamist komisjoni poolt.

2.   Nõukogu märgib samuti, et nii Brüsselis kui vajadusel Bagdadis on vaja välja võtta kooskõlastusmeetmeid.

Artikkel 13

Salastatud teabe avaldamine

Peasekretäril/kõrgel esindajal on volitus avaldada kooskõlas nõukogu julgeolekueeskirjadega vastuvõtjariigile ja Ühinenud Rahvaste Organisatsioonile vajaduse korral ja vastavalt missiooni operatiivvajadustele ELi salastatud teavet ning kõnealuse operatsiooni jaoks koostatud dokumente kuni tasemeni “RESTREINT UE”. Selleks koostatakse kohalik kord.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Selle kehtivus lõpeb 30. juunil 2006.

Artikkel 15

Avaldamine

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 7. märts 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KRECKÉ

---

(1)  Nõukogu 26. novembri 2004. aasta ühismeede 2004/909/ÜVJP, millega luuakse ekspertrühm, pidades silmas võimalikku Euroopa Liidu integreeritud politsei-, õigusriigi- ja tsiviiladministratsiooni missiooni läbiviimist Iraagis (ELT L 381, 28.12.2004, lk 84).

1

(2)  EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1. Otsust on muudetud otsusega 2004/194/EÜ (ELT L 63, 28.2.2004, lk 48).

2

---

LISA

Artikli 11 lõikes 3 nimetatud äriühingute loetelu

| — | Control Risks Group: mobiilse turvalisuse tagamine |
| --- | --- |
| Cottons Centre |
| Cottons Lane |
| London SE1 2QG |

—

Control Risks Group: mobiilse turvalisuse tagamine

Cottons Centre

Cottons Lane

London SE1 2QG

(osaühing)

| — | Frontier Medical: meditsiiniteenused |
| --- | --- |
| Mitcheldean |
| Gloucestershire |
| GL17 ODD |

—

Frontier Medical: meditsiiniteenused

Mitcheldean

Gloucestershire

GL17 ODD

(Exploration Logistics Group plc allüksus)

| — | Crown Agents for Oversea Governments & Administrations Limited: igapäevased teenused, seal hulgas toit, vesi, pesupesemis- ja puhastusteenused |
| --- | --- |
| St Nicholas House |
| St Nicholas Road |
| Sutton |
| Surrey SM1 1EL |

—

Crown Agents for Oversea Governments & Administrations Limited: igapäevased teenused, seal hulgas toit, vesi, pesupesemis- ja puhastusteenused

St Nicholas House

St Nicholas Road

Sutton

Surrey SM1 1EL

| — | Armorgroup Services Limited: turvaala |
| --- | --- |
| 25 Buckingham Gate |
| London |
| SW1E 6LD |

—

Armorgroup Services Limited: turvaala

25 Buckingham Gate

London

SW1E 6LD

---