# Euroopan unionin L 121/13.

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 121 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 48. vuosikerta13. toukokuu 2005 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 121

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

48. vuosikerta13. toukokuu 2005

---

| Sisältö | | I   Säädökset, jotka on julkaistava | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 713/2005, annettu 10 päivänä toukokuuta 2005, lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta tiettyjen Intiasta peräisin olevien laajavaikutteisten antibioottien tuonnissa | 1 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 714/2005, annettu 12 päivänä toukokuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 46 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 715/2005, annettu 12 päivänä toukokuuta 2005, CN-koodiin 0202 kuuluvaa jäädytettyä naudanlihaa ja CN-koodiin 02062991 kuuluvia tuotteita koskevan tariffikiintiön avaamisesta ja hallinnoinnista (1 päivän heinäkuuta 2005 ja 30 päivän kesäkuuta 2006 välisenä aikana) | 48 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 716/2005, annettu 12 päivänä toukokuuta 2005, jalostettavaksi tarkoitetun jäädytetyn naudanlihan tuontitariffikiintiön avaamisesta ja hallinnoinnista 1 päivän heinäkuuta 2005 ja 30 päivän kesäkuuta 2006 välisenä aikana | 53 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 717/2005, annettu 11 päivänä toukokuuta 2005, tiettyihin Osama bin Ladenia, al-Qaida-verkostoa ja Talebania lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 467/2001 kumoamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 muuttamisesta 45. kerran | 62 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 718/2005, annettu 12 päivänä toukokuuta 2005, raakatimanttien kansainväliseen kauppaan sovellettavasta Kimberleyn prosessin sertifiointijärjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2368/2002 muuttamisesta | 64 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 719/2005, annettu 12 päivänä toukokuuta 2005, maito- ja maitotuotealan vientitukien vahvistamisesta | 65 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 720/2005, annettu 12 päivänä toukokuuta 2005, voin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 581/2004 säädetyssä pysyvässä tarjouskilpailussa | 73 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 721/2005, annettu 12 päivänä toukokuuta 2005, vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta rasvattomalle maitojauheelle asetuksessa (EY) N:o 582/2004 säädetyssä pysyvässä tarjouskilpailussa | 75 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 722/2005, annettu 12 päivänä toukokuuta 2005, melassin 13 päivästä toukokuuta 2005 sovellettavien edustavien hintojen ja lisätuontitullien vahvistamisesta sokerialalla | 76 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 723/2005, annettu 12 päivänä toukokuuta 2005, sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien vahvistamisesta | 78 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 724/2005, annettu 12 päivänä toukokuuta 2005, tiettyihin kolmansiin maihin vietävän valkoisen sokerin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1327/2004 tarkoitetun pysyvän tarjouskilpailun osana järjestettävää 25. osittaista tarjouskilpailua varten | 80 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 725/2005, annettu 12 päivänä toukokuuta 2005, viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta | 81 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 726/2005, annettu 12 päivänä toukokuuta 2005, vilja-alan tuotantotukien vahvistamisesta | 83 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 727/2005, annettu 12 päivänä toukokuuta 2005, asetuksessa (EY) N:o 1757/2004 tarkoitetun ohran vientiä koskevan tarjouskilpailun osana toimitettujen tarjousten osalta | 84 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 728/2005, annettu 12 päivänä toukokuuta 2005, kauran enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1565/2004 tarkoitetun tarjouskilpailun osana | 85 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 729/2005, annettu 12 päivänä toukokuuta 2005, tavallisen vehnän enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 115/2005 tarkoitetun tarjouskilpailun osana | 86 |

Sisältö

I   Säädökset, jotka on julkaistava

Sivu

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 713/2005, annettu 10 päivänä toukokuuta 2005, lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta tiettyjen Intiasta peräisin olevien laajavaikutteisten antibioottien tuonnissa

1

Komission asetus (EY) N:o 714/2005, annettu 12 päivänä toukokuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

46

*

Komission asetus (EY) N:o 715/2005, annettu 12 päivänä toukokuuta 2005, CN-koodiin 0202 kuuluvaa jäädytettyä naudanlihaa ja CN-koodiin 02062991 kuuluvia tuotteita koskevan tariffikiintiön avaamisesta ja hallinnoinnista (1 päivän heinäkuuta 2005 ja 30 päivän kesäkuuta 2006 välisenä aikana)

48

*

Komission asetus (EY) N:o 716/2005, annettu 12 päivänä toukokuuta 2005, jalostettavaksi tarkoitetun jäädytetyn naudanlihan tuontitariffikiintiön avaamisesta ja hallinnoinnista 1 päivän heinäkuuta 2005 ja 30 päivän kesäkuuta 2006 välisenä aikana

53

*

Komission asetus (EY) N:o 717/2005, annettu 11 päivänä toukokuuta 2005, tiettyihin Osama bin Ladenia, al-Qaida-verkostoa ja Talebania lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 467/2001 kumoamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 muuttamisesta 45. kerran

62

*

Komission asetus (EY) N:o 718/2005, annettu 12 päivänä toukokuuta 2005, raakatimanttien kansainväliseen kauppaan sovellettavasta Kimberleyn prosessin sertifiointijärjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2368/2002 muuttamisesta

64

Komission asetus (EY) N:o 719/2005, annettu 12 päivänä toukokuuta 2005, maito- ja maitotuotealan vientitukien vahvistamisesta

65

Komission asetus (EY) N:o 720/2005, annettu 12 päivänä toukokuuta 2005, voin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 581/2004 säädetyssä pysyvässä tarjouskilpailussa

73

Komission asetus (EY) N:o 721/2005, annettu 12 päivänä toukokuuta 2005, vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta rasvattomalle maitojauheelle asetuksessa (EY) N:o 582/2004 säädetyssä pysyvässä tarjouskilpailussa

75

Komission asetus (EY) N:o 722/2005, annettu 12 päivänä toukokuuta 2005, melassin 13 päivästä toukokuuta 2005 sovellettavien edustavien hintojen ja lisätuontitullien vahvistamisesta sokerialalla

76

Komission asetus (EY) N:o 723/2005, annettu 12 päivänä toukokuuta 2005, sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien vahvistamisesta

78

Komission asetus (EY) N:o 724/2005, annettu 12 päivänä toukokuuta 2005, tiettyihin kolmansiin maihin vietävän valkoisen sokerin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1327/2004 tarkoitetun pysyvän tarjouskilpailun osana järjestettävää 25. osittaista tarjouskilpailua varten

80

Komission asetus (EY) N:o 725/2005, annettu 12 päivänä toukokuuta 2005, viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

81

Komission asetus (EY) N:o 726/2005, annettu 12 päivänä toukokuuta 2005, vilja-alan tuotantotukien vahvistamisesta

83

Komission asetus (EY) N:o 727/2005, annettu 12 päivänä toukokuuta 2005, asetuksessa (EY) N:o 1757/2004 tarkoitetun ohran vientiä koskevan tarjouskilpailun osana toimitettujen tarjousten osalta

84

Komission asetus (EY) N:o 728/2005, annettu 12 päivänä toukokuuta 2005, kauran enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1565/2004 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

85

Komission asetus (EY) N:o 729/2005, annettu 12 päivänä toukokuuta 2005, tavallisen vehnän enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 115/2005 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

86

| | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista |
| --- | --- | --- |
| | | Komissio |
| | * | Komission päätös, tehty 11 päivänä toukokuuta 2005, päätöksen 90/255/ETY muuttamisesta kantakirjan liitteeseen tehtävän urospuolisten lampaiden ja vuohien merkitsemisen osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 1409)

   (
  1
  ) | 87 |

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Komissio

*

Komission päätös, tehty 11 päivänä toukokuuta 2005, päätöksen 90/255/ETY muuttamisesta kantakirjan liitteeseen tehtävän urospuolisten lampaiden ja vuohien merkitsemisen osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 1409)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 1409)

1

87

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaistaan komission asetus (EY) N:o 127/2005, annettu 27 päivänä tammikuuta 2005, neuvoston asetuksilla (EY) N:o 1452/2001, (EY) N:o 1453/2001 ja (EY) N:o 1454/2001 vahvistettujen syrjäisimpien alueiden erityisten hankintajärjestelmien soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 20/2002 muuttamisesta (EUVL L 25, 28.1.2005) | 90 |

Oikaisuja

*

Oikaistaan komission asetus (EY) N:o 127/2005, annettu 27 päivänä tammikuuta 2005, neuvoston asetuksilla (EY) N:o 1452/2001, (EY) N:o 1453/2001 ja (EY) N:o 1454/2001 vahvistettujen syrjäisimpien alueiden erityisten hankintajärjestelmien soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 20/2002 muuttamisesta (EUVL L 25, 28.1.2005)

90

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Säädökset, jotka on julkaistava

| 13.5.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 121/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 121/1

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 713/2005,

annettu 10 päivänä toukokuuta 2005,

lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta tiettyjen Intiasta peräisin olevien laajavaikutteisten antibioottien tuonnissa

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 6 päivänä lokakuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2026/97 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 18 ja 19 artiklan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen, joka on tehty komission kuultua neuvoa-antavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

I   Aiempi tutkimus ja voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 2164/98 (2) käyttöön lopullisen tasoitustullin CN-koodeihin ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 ja ex 2941 90 00 kuuluvien, Intiasta peräisin olevien tiettyjen laajavaikutteisten antibioottien eli amoksisilliinitrihydraatin, ampisilliinitrihydraatin ja kefaleksiinin, jotka eivät ole annostettuina eivätkä vähittäismyyntimuodoissa tai -pakkauksissa, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, tuonnissa. Toimenpiteen lajiksi valittiin tiettyjen nimeltä mainittujen viejien tuontiin sovellettava 0–12 prosentin arvotulli ja muiden viejien tuontiin sovellettava 14,6 prosentin jäännöstulli. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 2164/98 (2) käyttöön lopullisen tasoitustullin CN-koodeihin ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 ja ex 2941 90 00 kuuluvien, Intiasta peräisin olevien tiettyjen laajavaikutteisten antibioottien eli amoksisilliinitrihydraatin, ampisilliinitrihydraatin ja kefaleksiinin, jotka eivät ole annostettuina eivätkä vähittäismyyntimuodoissa tai -pakkauksissa, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, tuonnissa. Toimenpiteen lajiksi valittiin tiettyjen nimeltä mainittujen viejien tuontiin sovellettava 0–12 prosentin arvotulli ja muiden viejien tuontiin sovellettava 14,6 prosentin jäännöstulli.

II   Yhdistettyä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelua ja välivaiheen tarkastelua koskeva pyyntö

| (2) | Voimassa olevien lopullisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (3) julkaisemisen jälkeen komissio vastaanotti pyynnön asetuksen (EY) N:o 2164/98 yhdistetyn voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja välivaiheen tarkastelun vireillepanosta perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdan ja 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti samankaltaisen tuotteen seuraavilta etuyhteydessä olevilta yhteisön tuottajilta: Sandoz GmbH, Itävalta, ja Sandoz Industrial Products SA, Espanja, jäljempänä ’pyynnön esittäjät’. Pyynnön esittäjät edustavat valtaosaa eli tässä tapauksessa yli 40:tä prosenttia tiettyjen laajavaikutteisten antibioottien koko tuotannosta yhteisössä. |
| --- | --- |

(2)

Voimassa olevien lopullisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (3) julkaisemisen jälkeen komissio vastaanotti pyynnön asetuksen (EY) N:o 2164/98 yhdistetyn voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja välivaiheen tarkastelun vireillepanosta perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdan ja 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti samankaltaisen tuotteen seuraavilta etuyhteydessä olevilta yhteisön tuottajilta: Sandoz GmbH, Itävalta, ja Sandoz Industrial Products SA, Espanja, jäljempänä ’pyynnön esittäjät’. Pyynnön esittäjät edustavat valtaosaa eli tässä tapauksessa yli 40:tä prosenttia tiettyjen laajavaikutteisten antibioottien koko tuotannosta yhteisössä.

| (3) | Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden raukeaminen johtaisi todennäköisesti tuen jatkumiseen tai uudelleen alkamiseen sekä vahingon aiheutumiseen yhteisön tuotannonalalle ja että voimassa olevien toimenpiteiden tason väitettiin olevan riittämätön vahinkoa aiheuttavan tuen vastapainoksi. |
| --- | --- |

(3)

Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden raukeaminen johtaisi todennäköisesti tuen jatkumiseen tai uudelleen alkamiseen sekä vahingon aiheutumiseen yhteisön tuotannonalalle ja että voimassa olevien toimenpiteiden tason väitettiin olevan riittämätön vahinkoa aiheuttavan tuen vastapainoksi.

| (4) | Ennen yhdistetyn toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja välivaiheen tarkastelun vireillepanoa komissio ilmoitti perusasetuksen 22 artiklan 1 kohdan ja 10 artiklan 9 kohdan mukaisesti Intian viranomaisille vastaanottaneensa asianmukaisesti asiakirjanäyttöön perustuvan tarkastelua koskevan pyynnön. Intian viranomaisille ehdotettiin neuvottelujen aloittamista valituksen sisällön selvittämiseksi ja molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun pääsemiseksi. Intian viranomaiset torjuivat komission ehdotuksen neuvottelujen aloittamisesta. |
| --- | --- |

(4)

Ennen yhdistetyn toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja välivaiheen tarkastelun vireillepanoa komissio ilmoitti perusasetuksen 22 artiklan 1 kohdan ja 10 artiklan 9 kohdan mukaisesti Intian viranomaisille vastaanottaneensa asianmukaisesti asiakirjanäyttöön perustuvan tarkastelua koskevan pyynnön. Intian viranomaisille ehdotettiin neuvottelujen aloittamista valituksen sisällön selvittämiseksi ja molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun pääsemiseksi. Intian viranomaiset torjuivat komission ehdotuksen neuvottelujen aloittamisesta.

III   Yhdistetyn toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja välivaiheen tarkastelun vireillepano

| (5) | Komissio tutki pyynnön esittäjien esittämän näytön ja katsoi sen riittäväksi perusteeksi panna vireille peruspäätöksen 18 artiklan 2 kohdan ja 19 artiklan 2 kohdan säännösten mukainen tarkastelu. Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio pani Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (4) vireille neuvoston asetuksen (EY) N:o 2164/98 yhdistetyn toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja välivaiheen tarkastelun. |
| --- | --- |

(5)

Komissio tutki pyynnön esittäjien esittämän näytön ja katsoi sen riittäväksi perusteeksi panna vireille peruspäätöksen 18 artiklan 2 kohdan ja 19 artiklan 2 kohdan säännösten mukainen tarkastelu. Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio pani Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (4) vireille neuvoston asetuksen (EY) N:o 2164/98 yhdistetyn toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja välivaiheen tarkastelun.

IV   Tutkimusajanjakso

| (6) | Tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2002 ja 31 päivän maaliskuuta 2003 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’ tai ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttava kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 1999 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(6)

Tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2002 ja 31 päivän maaliskuuta 2003 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’ tai ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttava kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 1999 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

V   Tutkimuksen osapuolet

| (7) | Komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjille, muille tiedossa oleville yhteisön tuottajille, vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, alhaisemman jalostusasteen toimittajille, käyttäjille sekä Intian viranomaisille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Osapuolten suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin ja otettiin tarvittaessa huomioon. |
| --- | --- |

(7)

Komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjille, muille tiedossa oleville yhteisön tuottajille, vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, alhaisemman jalostusasteen toimittajille, käyttäjille sekä Intian viranomaisille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Osapuolten suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin ja otettiin tarvittaessa huomioon.

| (8) | Koska pyynnössä mainittuja Intiassa toimivia tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittavia tuottajia oli ilmeisen paljon, tukea koskevassa tutkimuksessa aiottiin käyttää otantamenetelmiä perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(8)

Koska pyynnössä mainittuja Intiassa toimivia tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittavia tuottajia oli ilmeisen paljon, tukea koskevassa tutkimuksessa aiottiin käyttää otantamenetelmiä perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti.

| (9) | Kuitenkin vain muutamat vientiä harjoittavat tuottajat ilmoittautuivat ja toimittivat otantaa varten pyydetyt tiedot. Näin ollen otantamenetelmän käyttöä ei katsottu tarpeelliseksi. |
| --- | --- |

(9)

Kuitenkin vain muutamat vientiä harjoittavat tuottajat ilmoittautuivat ja toimittivat otantaa varten pyydetyt tiedot. Näin ollen otantamenetelmän käyttöä ei katsottu tarpeelliseksi.

| (10) | Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan ja jotka olivat ilmoittautuneet menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastauksia saatiin viideltä yhteisön tuottajalta, seitsemältä vientiä harjoittavalta tuottajalta, yhdeltä tuojalta, kahdelta alhaisemman jalostusasteen toimittajalta ja Intian viranomaisilta. |
| --- | --- |

(10)

Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan ja jotka olivat ilmoittautuneet menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastauksia saatiin viideltä yhteisön tuottajalta, seitsemältä vientiä harjoittavalta tuottajalta, yhdeltä tuojalta, kahdelta alhaisemman jalostusasteen toimittajalta ja Intian viranomaisilta.

| (11) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki tiedot, joita se piti tarpeellisina voidakseen määrittää tuen ja vahingon sekä niiden jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden sekä sen, olisiko toimenpiteiden voimassa pitäminen tai muuttaminen yhteisön edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien asianomaisten osapuolten toimitiloihin:






  1) | Yhteisön tuottajat
  DSM Anti-Infectives B.V., Delft (Alankomaat), joka vastasi komission kyselyn myös seuraavien yritysten puolesta: DSM Anti-Infectives Deretil SA, Almeria, (Espanja) ja DSM Anti-Infectives Chemferm SA, Santa Perpetua de Mogoda, (Espanja). Näistä kolmesta yrityksestä käytetään jäljempänä yhteistä nimitystä ’DSM’.
  Sandoz GmbH (entinen Biochemie GmbH), Kundl (Itävalta), joka vastasi komission kyselyn myös seuraavan yrityksen puolesta: Sandoz Industrial Products SA (entinen Biochemie SA), Barcelona (Espanja). Molemmista yrityksistä käytetään jäljempänä yhteistä nimitystä ’Sandoz’. |
| --- | --- | --- |

(11)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki tiedot, joita se piti tarpeellisina voidakseen määrittää tuen ja vahingon sekä niiden jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden sekä sen, olisiko toimenpiteiden voimassa pitäminen tai muuttaminen yhteisön edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien asianomaisten osapuolten toimitiloihin:

1)

Yhteisön tuottajat

DSM Anti-Infectives B.V., Delft (Alankomaat), joka vastasi komission kyselyn myös seuraavien yritysten puolesta: DSM Anti-Infectives Deretil SA, Almeria, (Espanja) ja DSM Anti-Infectives Chemferm SA, Santa Perpetua de Mogoda, (Espanja). Näistä kolmesta yrityksestä käytetään jäljempänä yhteistä nimitystä ’DSM’.

Sandoz GmbH (entinen Biochemie GmbH), Kundl (Itävalta), joka vastasi komission kyselyn myös seuraavan yrityksen puolesta: Sandoz Industrial Products SA (entinen Biochemie SA), Barcelona (Espanja). Molemmista yrityksistä käytetään jäljempänä yhteistä nimitystä ’Sandoz’.

| 2) | Intian viranomaiset
  Kauppaministeriö (Ministry of Commerce), New Delhi. |
| --- | --- |

2)

Intian viranomaiset

Kauppaministeriö (Ministry of Commerce), New Delhi.

| 3) | Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat
  KDL Biotech Ltd (entinen Kopran Ltd), Mumbai,
  Orchid Pharmaceuticals and Chemicals Ltd, Chennai,
  Nectar Lifesciences Ltd, Chandigarh,
  Nestor Pharmaceuticals Ltd, New Delhi,
  Ranbaxy Laboratories Ltd, New Delhi,
  Torrent Gujarat Biotech Ltd, Ahmedabad,
  Surya Pharmaceutical Ltd, Chandigarh. |
| --- | --- |

3)

Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat

KDL Biotech Ltd (entinen Kopran Ltd), Mumbai,

Orchid Pharmaceuticals and Chemicals Ltd, Chennai,

Nectar Lifesciences Ltd, Chandigarh,

Nestor Pharmaceuticals Ltd, New Delhi,

Ranbaxy Laboratories Ltd, New Delhi,

Torrent Gujarat Biotech Ltd, Ahmedabad,

Surya Pharmaceutical Ltd, Chandigarh.

VI   Toimenpiteistä ilmoittaminen ja menettelyä koskevia huomautuksia

| (12) | Intian viranomaisille ja muille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin esittää toimenpiteiden voimassaolon jatkamista. Niille annettiin myös kohtuullisesti aikaa esittää huomautuksia. Eräät osapuolet esittivät huomautuksensa kirjallisesti. Lisäksi Intian viranomaiset ja kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa esittivät kantansa ilmoituksen julkaisemisen jälkeen pidetyissä kuulemisissa ja näiden jälkeen esittämissään näkökantojensa yhteenvedoissa. Kaikki näkökannat ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon jäljempänä esitetyllä tavalla. |
| --- | --- |

(12)

Intian viranomaisille ja muille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin esittää toimenpiteiden voimassaolon jatkamista. Niille annettiin myös kohtuullisesti aikaa esittää huomautuksia. Eräät osapuolet esittivät huomautuksensa kirjallisesti. Lisäksi Intian viranomaiset ja kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa esittivät kantansa ilmoituksen julkaisemisen jälkeen pidetyissä kuulemisissa ja näiden jälkeen esittämissään näkökantojensa yhteenvedoissa. Kaikki näkökannat ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon jäljempänä esitetyllä tavalla.

| (13) | Intian viranomaiset ja yksi vientiä harjoittava tuottaja esittivät ilmoituksen jälkeen järjestetyissä kuulemisissa, että pyynnön esittäjät eivät tuota yhtä samankaltaisen tuotteen tyyppiä eli kefaleksiiniä ja että tämän vuoksi tutkimuksen vireillepano olisi kumottava sen osalta. |
| --- | --- |

(13)

Intian viranomaiset ja yksi vientiä harjoittava tuottaja esittivät ilmoituksen jälkeen järjestetyissä kuulemisissa, että pyynnön esittäjät eivät tuota yhtä samankaltaisen tuotteen tyyppiä eli kefaleksiiniä ja että tämän vuoksi tutkimuksen vireillepano olisi kumottava sen osalta.

| (14) | Tämän näkökannan osalta muistutettakoon, että jo alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin, että kaikki tutkimuksen kohteena olevan tuotteet tyypit (katso jäljempänä B jakso) muodostavat yhden ainoan tuoteluokan (5). Kaikki tyypit kuuluvat samaan luokkaan eli irtovalmisteena oleviin puolisynteettisiin laajavaikutteisiin antibiootteihin, ja niitä käytetään kaikkia samalla tavalla eli ne lisätään lopullisiin lääkemuotoihin, jotka ovat tehokkaita erilaisten tarttuvien tautien hoidossa. Koska kaikkia tuotetyyppejä pidetään tässä tutkimuksessa yhtenä tuotteena, jota myös pyynnön esittäjät tuottavat, väite on hylättävä. |
| --- | --- |

(14)

Tämän näkökannan osalta muistutettakoon, että jo alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin, että kaikki tutkimuksen kohteena olevan tuotteet tyypit (katso jäljempänä B jakso) muodostavat yhden ainoan tuoteluokan (5). Kaikki tyypit kuuluvat samaan luokkaan eli irtovalmisteena oleviin puolisynteettisiin laajavaikutteisiin antibiootteihin, ja niitä käytetään kaikkia samalla tavalla eli ne lisätään lopullisiin lääkemuotoihin, jotka ovat tehokkaita erilaisten tarttuvien tautien hoidossa. Koska kaikkia tuotetyyppejä pidetään tässä tutkimuksessa yhtenä tuotteena, jota myös pyynnön esittäjät tuottavat, väite on hylättävä.

| (15) | Intian viranomaiset ja yksi vientiä harjoittava tuottaja väittivät, että yhteisön tuottajien vastaukset ei-luottamukselliseen kyselyyn eivät olleet riittävän yksityiskohtaisia eikä niitä ollut toimitettu perusasetuksen 29 artiklan mukaisesti. Väitettiin, että ei-luottamukselliseen kyselyyn annettujen tietojen puutteellisuuden vuoksi yhteistyössä toimineet viejät eivät todellisuudessa voineet puolustaa etujaan vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevan analyysin yhteydessä. |
| --- | --- |

(15)

Intian viranomaiset ja yksi vientiä harjoittava tuottaja väittivät, että yhteisön tuottajien vastaukset ei-luottamukselliseen kyselyyn eivät olleet riittävän yksityiskohtaisia eikä niitä ollut toimitettu perusasetuksen 29 artiklan mukaisesti. Väitettiin, että ei-luottamukselliseen kyselyyn annettujen tietojen puutteellisuuden vuoksi yhteistyössä toimineet viejät eivät todellisuudessa voineet puolustaa etujaan vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevan analyysin yhteydessä.

| (16) | Tässä yhteydessä olisi huomattava, että kuten jäljempänä E jaksossa esitetään, yhteisön tuotannonala koostuu tässä tutkimuksessa ainoastaan kahdesta osapuolesta, Sandoz- ja DSM-yrityksistä. Lisäksi toinen niistä tuotti ainoastaan amoksisilliinitrihydraattia ja ampisilliinitrihydraattia, kun taas toinen tuotti myös kefaleksiiniä. Näiden yhteisön tuotannonalan olosuhteiden vuoksi tiettyjen tutkimuksessa annettujen tietojen luottamuksellisuutta tiukennettiin. Joka tapauksessa asianomaisten osapuolten tarkasteltavaksi saatavilla olevissa asiakirjoissa on molempien yhteistyössä toimineiden yhteisön tuottajien ei-luottamukselliset vastaukset; luottamukselliset tiedot esitetään indeksoituina, jotta luottamuksellisina toimitettujen tietojen olennainen sisältö voidaan kohtuullisesti ymmärtää. Tämän vuoksi yhteisön tuottajien ei-luottamuksellisia kyselyvastauksia pidetään edelleenkin perusasetuksen 29 artiklan mukaisina. Lisäksi on syytä todeta, että kaikki asianomaiset osapuolet saivat tämän asetuksen F jaksossa esitetyllä tavalla indeksoiduista vahinkoa koskevista tiedoista riittävän tarkan kuvan vahingon ja syy-yhteyden olosuhteista voidakseen arvioida analyysia ja puolustaa etujaan. |
| --- | --- |

(16)

Tässä yhteydessä olisi huomattava, että kuten jäljempänä E jaksossa esitetään, yhteisön tuotannonala koostuu tässä tutkimuksessa ainoastaan kahdesta osapuolesta, Sandoz- ja DSM-yrityksistä. Lisäksi toinen niistä tuotti ainoastaan amoksisilliinitrihydraattia ja ampisilliinitrihydraattia, kun taas toinen tuotti myös kefaleksiiniä. Näiden yhteisön tuotannonalan olosuhteiden vuoksi tiettyjen tutkimuksessa annettujen tietojen luottamuksellisuutta tiukennettiin. Joka tapauksessa asianomaisten osapuolten tarkasteltavaksi saatavilla olevissa asiakirjoissa on molempien yhteistyössä toimineiden yhteisön tuottajien ei-luottamukselliset vastaukset; luottamukselliset tiedot esitetään indeksoituina, jotta luottamuksellisina toimitettujen tietojen olennainen sisältö voidaan kohtuullisesti ymmärtää. Tämän vuoksi yhteisön tuottajien ei-luottamuksellisia kyselyvastauksia pidetään edelleenkin perusasetuksen 29 artiklan mukaisina. Lisäksi on syytä todeta, että kaikki asianomaiset osapuolet saivat tämän asetuksen F jaksossa esitetyllä tavalla indeksoiduista vahinkoa koskevista tiedoista riittävän tarkan kuvan vahingon ja syy-yhteyden olosuhteista voidakseen arvioida analyysia ja puolustaa etujaan.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

I   Tarkasteltavana oleva tuote

| (17) | Tässä tarkastelussa kyseessä oleva tuote on sama kuin asetuksessa (EY) N:o 2164/98 eli CN-koodeihin ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 ja ex 2941 90 00 kuuluva sellainen Intiasta peräisin oleva amoksisilliinitrihydraatti, ampisilliinitrihydraatti ja kefaleksiini, joka ei ole annostettuna eikä vähittäismyyntimuodossa tai -pakkauksissa, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. |
| --- | --- |

(17)

Tässä tarkastelussa kyseessä oleva tuote on sama kuin asetuksessa (EY) N:o 2164/98 eli CN-koodeihin ex 2941 10 10, ex 2941 10 20 ja ex 2941 90 00 kuuluva sellainen Intiasta peräisin oleva amoksisilliinitrihydraatti, ampisilliinitrihydraatti ja kefaleksiini, joka ei ole annostettuna eikä vähittäismyyntimuodossa tai -pakkauksissa, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.

II   Samankaltainen tuote

| (18) | Intian viranomaiset ja yksi vientiä harjoittava tuottaja huomauttivat ilmoituksen julkaisemisen jälkeen pidetyssä kuulemisessa, että yksi yhteisön tuottaja mainitsi tietyistä muun muassa vakauteen, puhtauteen, pitoisuuksiin ja galeenisiin ominaisuuksiin liittyvistä eroista tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen vertailun yhteydessä. Lisäksi ainoa yhteistyössä toiminut tuoja mainitsi vesiliukoisuuteen liittyvistä eroista. |
| --- | --- |

(18)

Intian viranomaiset ja yksi vientiä harjoittava tuottaja huomauttivat ilmoituksen julkaisemisen jälkeen pidetyssä kuulemisessa, että yksi yhteisön tuottaja mainitsi tietyistä muun muassa vakauteen, puhtauteen, pitoisuuksiin ja galeenisiin ominaisuuksiin liittyvistä eroista tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen vertailun yhteydessä. Lisäksi ainoa yhteistyössä toiminut tuoja mainitsi vesiliukoisuuteen liittyvistä eroista.

| (19) | Sekä tarkasteltavana olevan tuotteen että samankaltaisen tuotteen on kuitenkin oltava samojen kansainvälisten farmakopeoiden tiettyjen eritelmien mukaisia. Vaikka ne eivät olekaan kaikilta osin samanlaisia, ne muistuttavat läheisesti toisiaan perusasetuksen 1 artiklan 5 kohdassa edellytetyllä tavalla. |
| --- | --- |

(19)

Sekä tarkasteltavana olevan tuotteen että samankaltaisen tuotteen on kuitenkin oltava samojen kansainvälisten farmakopeoiden tiettyjen eritelmien mukaisia. Vaikka ne eivät olekaan kaikilta osin samanlaisia, ne muistuttavat läheisesti toisiaan perusasetuksen 1 artiklan 5 kohdassa edellytetyllä tavalla.

| (20) | Tutkimuksessa varmistuikin, että yhteisön tuottajien yhteisössä tuottaman ja myymän amoksisilliinitrihydraatin, ampisilliinitrihydraatin ja kefaleksiinin fyysiset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset ovat samanlaiset tai läheisesti vastaavat kuin tarkasteltavana olevan tuotteen ja ne ovat näin ollen perusasetuksen 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu samankaltainen tuote. |
| --- | --- |

(20)

Tutkimuksessa varmistuikin, että yhteisön tuottajien yhteisössä tuottaman ja myymän amoksisilliinitrihydraatin, ampisilliinitrihydraatin ja kefaleksiinin fyysiset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset ovat samanlaiset tai läheisesti vastaavat kuin tarkasteltavana olevan tuotteen ja ne ovat näin ollen perusasetuksen 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu samankaltainen tuote.

C.   TUET

I   Johdanto

| (21) | Komissio tutki tarkastelupyyntöön sisältyvien tietojen ja komission kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella seuraavia järjestelmiä, joissa oli esitettyjen väitteiden mukaan myönnetty vientitukea: |
| --- | --- |

(21)

Komissio tutki tarkastelupyyntöön sisältyvien tietojen ja komission kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella seuraavia järjestelmiä, joissa oli esitettyjen väitteiden mukaan myönnetty vientitukea:

1)   Kansalliset järjestelmät

| (22) | Edellä a–d alakohdassa mainitut järjestelmät perustuvat 7 päivänä elokuuta 1992 voimaan tulleeseen ulkomaankaupan kehittämistä ja sääntelyä koskevaan lakiin (Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992) nro 22/1992, jäljempänä ’ulkomaankauppalaki’. Ulkomaankauppalailla Intian viranomaiset valtuutetaan antamaan vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevia tiedonantoja. Nämä tiedonannot esitetään tiivistelmänä vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevissa asiakirjoissa (EXIM-policy), jotka kauppaministeriö julkaisee viiden vuoden välein ja joita päivitetään säännöllisesti. Eräs tuonti- ja vientipolitiikkaa koskeva asiakirja koskee tämän tapauksen tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa; kyseessä on 1 päivän huhtikuuta 2002 ja 31 päivän maaliskuuta 2007 välistä aikaa koskeva viisivuotissuunnitelma (EXIM-policy 02–07). Lisäksi Intian viranomaiset esittelevät kyseistä viisivuotissuunnitelmaa koskevia menettelyjä käsikirjassa Handbook of Procedures – 1 April 2002 to 31 March 2007, Volume I (HOP I 02–07) (6). Myös kyseinen menettelykäsikirja saatetaan ajan tasalle säännöllisesti. |
| --- | --- |

(22)

Edellä a–d alakohdassa mainitut järjestelmät perustuvat 7 päivänä elokuuta 1992 voimaan tulleeseen ulkomaankaupan kehittämistä ja sääntelyä koskevaan lakiin (Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992) nro 22/1992, jäljempänä ’ulkomaankauppalaki’. Ulkomaankauppalailla Intian viranomaiset valtuutetaan antamaan vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevia tiedonantoja. Nämä tiedonannot esitetään tiivistelmänä vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevissa asiakirjoissa (EXIM-policy), jotka kauppaministeriö julkaisee viiden vuoden välein ja joita päivitetään säännöllisesti. Eräs tuonti- ja vientipolitiikkaa koskeva asiakirja koskee tämän tapauksen tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa; kyseessä on 1 päivän huhtikuuta 2002 ja 31 päivän maaliskuuta 2007 välistä aikaa koskeva viisivuotissuunnitelma (EXIM-policy 02–07). Lisäksi Intian viranomaiset esittelevät kyseistä viisivuotissuunnitelmaa koskevia menettelyjä käsikirjassa Handbook of Procedures – 1 April 2002 to 31 March 2007, Volume I (HOP I 02–07) (6). Myös kyseinen menettelykäsikirja saatetaan ajan tasalle säännöllisesti.

| (23) | Edellä e alakohdassa mainitut tuloverojärjestelmät perustuvat vuonna 1961 annettuun tuloverolakiin (Income Tax Act), jota muutetaan vuosittain varainhoitolailla (Finance Act). |
| --- | --- |

(23)

Edellä e alakohdassa mainitut tuloverojärjestelmät perustuvat vuonna 1961 annettuun tuloverolakiin (Income Tax Act), jota muutetaan vuosittain varainhoitolailla (Finance Act).

| (24) | Edellä f alakohdassa mainittu vientiluottojärjestelmä perustuu vuoden 1949 pankkivalvontalain (Banking Regulation Act 1949) 21 ja 35A §:ään, joiden mukaan Intian keskuspankki (Reserve Bank of India, RBI) voi ohjata kaupallisten pankkien vientiluottotoimintaa. |
| --- | --- |

(24)

Edellä f alakohdassa mainittu vientiluottojärjestelmä perustuu vuoden 1949 pankkivalvontalain (Banking Regulation Act 1949) 21 ja 35A §:ään, joiden mukaan Intian keskuspankki (Reserve Bank of India, RBI) voi ohjata kaupallisten pankkien vientiluottotoimintaa.

2)   Alueelliset järjestelmät

| (25) | Komissio tutki tarkastelupyynnössä annettujen tietojen ja komission kyselylomakkeen vastausten perusteella myös eräitä järjestelmiä, joihin väitettiin liittyvän Intian tiettyjen osavaltioiden alueellisten hallintojen tai viranomaisten myöntämiä tukia.






  a) | Punjabin osavaltio:






  — | teollisuuden kannustejärjestelmä (Punjab Industrial Incentive Scheme). |
| --- | --- | --- | --- |

(25)

Komissio tutki tarkastelupyynnössä annettujen tietojen ja komission kyselylomakkeen vastausten perusteella myös eräitä järjestelmiä, joihin väitettiin liittyvän Intian tiettyjen osavaltioiden alueellisten hallintojen tai viranomaisten myöntämiä tukia.

a)

Punjabin osavaltio:

—

teollisuuden kannustejärjestelmä (Punjab Industrial Incentive Scheme).

| — | Järjestelmä perustuu Punjabin hallituksen teollisuuspolitiikan kannusteita koskevaan lainsäädäntöön. |
| --- | --- |

—

Järjestelmä perustuu Punjabin hallituksen teollisuuspolitiikan kannusteita koskevaan lainsäädäntöön.

| b) | Gujaratin osavaltio:






  — | teollisuuden kannustejärjestelmä (Gujarat Industrial Incentive Scheme), |
| --- | --- | --- |

b)

Gujaratin osavaltio:

—

teollisuuden kannustejärjestelmä (Gujarat Industrial Incentive Scheme),

| — | sähköveron palautusjärjestelmä (Refund of Electricity Duty). |
| --- | --- |

—

sähköveron palautusjärjestelmä (Refund of Electricity Duty).

| — | Ensin mainittu ohjelma perustuu Gujaratin teollisuuden kannustepolitiikkaan ja viimeksi mainittu Bombayn sähköverolakiin vuodelta 1958 (Bombay Electricity Duty Act of 1958). |
| --- | --- |

—

Ensin mainittu ohjelma perustuu Gujaratin teollisuuden kannustepolitiikkaan ja viimeksi mainittu Bombayn sähköverolakiin vuodelta 1958 (Bombay Electricity Duty Act of 1958).

| c) | Maharashtran osavaltio:






  — | Maharashtran osavaltion kannustinjärjestelmä (Package Scheme of Incentives (of the Government of Maharashtra). Järjestelmä perustuu Maharashtran osavaltion teollisuus-, energia- ja työministeriön päätöslauselmiin. |
| --- | --- | --- |

c)

Maharashtran osavaltio:

—

Maharashtran osavaltion kannustinjärjestelmä (Package Scheme of Incentives (of the Government of Maharashtra). Järjestelmä perustuu Maharashtran osavaltion teollisuus-, energia- ja työministeriön päätöslauselmiin.

| (26) | Tarkastelupyynnössä ei mainittu yhtä tuloverojärjestelmää (tutkimuksen ja kehityksen tuloverokannustejärjestelmä) ja kolmea alueellista järjestelmää (Punjabin ja Gujaratin teollisuuden kannustejärjestelmät ja Gujaratin sähköveron palautusjärjestelmä). Näin ollen ja perusasetuksen 22 artiklan 1 kohdan ja 11 artiklan 10 kohdan mukaisesti komissio ilmoitti Intian viranomaisille tutkimuksen soveltamisalan mahdollisesta laajentamisesta käsittämään kyseiset järjestelmät. Intian viranomaisille ehdotettiin neuvottelujen aloittamista tilanteen selvittämiseksi väitettyjen järjestelmien osalta ja molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun pääsemiseksi. Neuvotteluissa ei päästy yhteisymmärrykseen kyseisten neljän järjestelmän suhteen, joten komissio sisällytti ne tukea koskevaan tutkimukseen. |
| --- | --- |

(26)

Tarkastelupyynnössä ei mainittu yhtä tuloverojärjestelmää (tutkimuksen ja kehityksen tuloverokannustejärjestelmä) ja kolmea alueellista järjestelmää (Punjabin ja Gujaratin teollisuuden kannustejärjestelmät ja Gujaratin sähköveron palautusjärjestelmä). Näin ollen ja perusasetuksen 22 artiklan 1 kohdan ja 11 artiklan 10 kohdan mukaisesti komissio ilmoitti Intian viranomaisille tutkimuksen soveltamisalan mahdollisesta laajentamisesta käsittämään kyseiset järjestelmät. Intian viranomaisille ehdotettiin neuvottelujen aloittamista tilanteen selvittämiseksi väitettyjen järjestelmien osalta ja molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun pääsemiseksi. Neuvotteluissa ei päästy yhteisymmärrykseen kyseisten neljän järjestelmän suhteen, joten komissio sisällytti ne tukea koskevaan tutkimukseen.

3)   Toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä esitettyjä tukia koskevia huomautuksia

| (27) | Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa esitti, että ennakkolisenssijärjestelmä, tutkimuksen ja kehityksen tuloverokannustejärjestelmä ja vientiluottojärjestelmä olisi jätettävä tämän tutkimuksen soveltamisalan ulkopuolelle, koska tarkastelussa ei pitäisi tutkia muita kuin alkuperäiseen tutkimukseen sisältyneitä järjestelmiä. Tässä tapauksessa näitä kolmea järjestelmää ja alueellisia järjestelmiä ei tutkittu alkuperäisessä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(27)

Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa esitti, että ennakkolisenssijärjestelmä, tutkimuksen ja kehityksen tuloverokannustejärjestelmä ja vientiluottojärjestelmä olisi jätettävä tämän tutkimuksen soveltamisalan ulkopuolelle, koska tarkastelussa ei pitäisi tutkia muita kuin alkuperäiseen tutkimukseen sisältyneitä järjestelmiä. Tässä tapauksessa näitä kolmea järjestelmää ja alueellisia järjestelmiä ei tutkittu alkuperäisessä tutkimuksessa.

| (28) | Perusasetuksen asianomaiset säännökset välivaiheen tarkasteluista ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevista tarkasteluista eivät kuitenkaan rajoita tarkastelujen lähestymistapaa tällä tavoin. Esimerkiksi välivaiheen tarkastelu voisi johtaa toimenpiteiden tason korottamiseen perusasetuksen 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti, jos voimassa olevat toimenpiteet ovat riittämättömät vahinkoa aiheuttaneen tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen tasaamiseksi. Perusasetuksen 19 artiklan 4 kohdan mukaan voidaan tutkimusten kuluessa lisäksi ”harkita [...], ovatko tukea [...] koskevat olosuhteet merkittävästi muuttuneet”. Tukia koskeva välivaiheen tarkastelu voi siis itsessään johtaa kaikkien tarkasteltavana olevaan tuotteeseen mahdollisesti liittyvien tukien järjestelmän täydelliseen uudelleenarviointiin eikä ainoastaan alun perin tutkittujen tukijärjestelmien tarkasteluun. Myöskään toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ei tarvitse keskittyä yksinomaan alun perin tutkittuihin järjestelmiin. Perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdassa viitataan yleisesti tuen jatkumiseen tai uudelleen alkamiseen eikä alun perin tutkittuihin tukijärjestelmiin. Näin ollen tarkastelujen ei tarvitse rajoittua alun perin tutkittuihin järjestelmiin, vaan niissä on arvioitava nykyistä ja tulevaa tukea, johon sisältyvät myös muut tukijärjestelmät kuin alkuperäisessä tutkimuksessa käsitellyt. Ainoastaan tällä tavoin voidaan asianmukaisesti arvioida tukitilannetta tiettynä tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona. Muutoin maat voisivat suojautua tukien vastaisilta toimenpiteiltä yksinkertaisesti nimeämällä jonkin tietyn järjestelmän uudestaan tai tekemällä siihen pieniä rakenteellisia muutoksia. Tämä vaarantaisi tasoitustoimenpiteiden tavoitteen ja tarkoituksen eli vahinkoa aiheuttavan tuen vastapainona toimimisen. |
| --- | --- |

(28)

Perusasetuksen asianomaiset säännökset välivaiheen tarkasteluista ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevista tarkasteluista eivät kuitenkaan rajoita tarkastelujen lähestymistapaa tällä tavoin. Esimerkiksi välivaiheen tarkastelu voisi johtaa toimenpiteiden tason korottamiseen perusasetuksen 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti, jos voimassa olevat toimenpiteet ovat riittämättömät vahinkoa aiheuttaneen tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen tasaamiseksi. Perusasetuksen 19 artiklan 4 kohdan mukaan voidaan tutkimusten kuluessa lisäksi ”harkita [...], ovatko tukea [...] koskevat olosuhteet merkittävästi muuttuneet”. Tukia koskeva välivaiheen tarkastelu voi siis itsessään johtaa kaikkien tarkasteltavana olevaan tuotteeseen mahdollisesti liittyvien tukien järjestelmän täydelliseen uudelleenarviointiin eikä ainoastaan alun perin tutkittujen tukijärjestelmien tarkasteluun. Myöskään toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ei tarvitse keskittyä yksinomaan alun perin tutkittuihin järjestelmiin. Perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdassa viitataan yleisesti tuen jatkumiseen tai uudelleen alkamiseen eikä alun perin tutkittuihin tukijärjestelmiin. Näin ollen tarkastelujen ei tarvitse rajoittua alun perin tutkittuihin järjestelmiin, vaan niissä on arvioitava nykyistä ja tulevaa tukea, johon sisältyvät myös muut tukijärjestelmät kuin alkuperäisessä tutkimuksessa käsitellyt. Ainoastaan tällä tavoin voidaan asianmukaisesti arvioida tukitilannetta tiettynä tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona. Muutoin maat voisivat suojautua tukien vastaisilta toimenpiteiltä yksinkertaisesti nimeämällä jonkin tietyn järjestelmän uudestaan tai tekemällä siihen pieniä rakenteellisia muutoksia. Tämä vaarantaisi tasoitustoimenpiteiden tavoitteen ja tarkoituksen eli vahinkoa aiheuttavan tuen vastapainona toimimisen.

II   Kansalliset järjestelmät

1)   Ennakkolisenssijärjestelmä (Advance Licence Scheme, ALS)

a)   Oikeusperusta

| (29) | Järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on vuosien 2002–2007 vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevan asiakirjan (EXIM-policy 02–07) kohdissa 4.1.1–4.1.14 ja sitä täydentävän menetelmäkäsikirjan (HOP I 02–07) luvuissa 4.1–4.30. |
| --- | --- |

(29)

Järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on vuosien 2002–2007 vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevan asiakirjan (EXIM-policy 02–07) kohdissa 4.1.1–4.1.14 ja sitä täydentävän menetelmäkäsikirjan (HOP I 02–07) luvuissa 4.1–4.30.

b)   Tukikelpoisuus

| (30) | ALS-järjestelmään kuuluu kuusi alajärjestelmää, joita kuvataan tarkemmin johdanto-osan 31 kappaleessa. Ne eroavat toisistaan muun muassa tukikelpoisuusvaatimusten suhteen. Valmistajaviejät ja kauppiasviejät, jotka ovat ”sidoksissa” valmistajiin, voivat hakea tosiasiallisen maastaviennin ALS-tukea ja vuotuisten tarpeiden mukaista ALS-tukea. Lopulliselle viejälle tavaraa toimittavat valmistajaviejät voivat saada välituotetoimituksiin tarkoitettua ALS-tukea. Pääurakoitsijat, jotka toimittavat tavaraa EXIM-policy 02–07 -asiakirjan kohdassa 8.2 mainituille vientiin rinnastettavaa toimintaa harjoittaville tahoille, kuten vientiin suuntautuneille yksiköille, voivat saada vientiin rinnastettavan toiminnan ALS-tukea. Valmistajaviejille tavaraa toimittavat välitoimittajat voivat myös saada vientiin rinnastettavan toiminnan tukea ennakkoluovutusta sekä kotimaisia rembursseja ja vastarembursseja koskevien ALS-alajärjestelmien yhteydessä. |
| --- | --- |

(30)

ALS-järjestelmään kuuluu kuusi alajärjestelmää, joita kuvataan tarkemmin johdanto-osan 31 kappaleessa. Ne eroavat toisistaan muun muassa tukikelpoisuusvaatimusten suhteen. Valmistajaviejät ja kauppiasviejät, jotka ovat ”sidoksissa” valmistajiin, voivat hakea tosiasiallisen maastaviennin ALS-tukea ja vuotuisten tarpeiden mukaista ALS-tukea. Lopulliselle viejälle tavaraa toimittavat valmistajaviejät voivat saada välituotetoimituksiin tarkoitettua ALS-tukea. Pääurakoitsijat, jotka toimittavat tavaraa EXIM-policy 02–07 -asiakirjan kohdassa 8.2 mainituille vientiin rinnastettavaa toimintaa harjoittaville tahoille, kuten vientiin suuntautuneille yksiköille, voivat saada vientiin rinnastettavan toiminnan ALS-tukea. Valmistajaviejille tavaraa toimittavat välitoimittajat voivat myös saada vientiin rinnastettavan toiminnan tukea ennakkoluovutusta sekä kotimaisia rembursseja ja vastarembursseja koskevien ALS-alajärjestelmien yhteydessä.

c)   Käytännön toteutus

| (31) | Ennakkolisenssijärjestelmiä on seuraavanlaisia:
  i)   Tosiasiallinen vienti (physical exports): Tämä on alajärjestelmistä keskeisin. Siinä voidaan tuoda tullitta tuotantopanoksia tietyn vientituotteen valmistukseen. Tosiasiallisella viennillä tarkoitetaan tässä yhteydessä sitä, että vientituote on vietävä Intian alueelta. Lisenssissä mainitaan tuonnin tullihelpotukset ja vientivelvoitteet, myös vientituotteen tyyppi.
  ii)   Vuotuiset tarpeet (annual requirement): Vuotuisia tarpeita koskevia lupia ei ole liitetty tiettyyn vientituotteeseen, vaan laajempaan tuoteryhmään (esim. kemialliset tuotteet ja jalosteet). Lisenssinhaltija voi (aiemman viennin mukaan määräytyvään tiettyyn enimmäisarvoon saakka) tuoda tullitta tuotantopanoksia, joita käytetään minkä tahansa kyseiseen tuoteryhmään kuuluvan tuotteen valmistukseen. Se voi viedä mitä tahansa kyseiseen tuoteryhmään kuuluvaa valmista tuotetta, jonka valmistukseen on käytetty kyseisiä tullitta tuotuja aineksia.
  iii)   Välituotetoimitukset (intermediate supplies): Tämä alajärjestelmä kattaa tapaukset, joissa kaksi valmistajaa aikoo tuottaa yhtä ainoaa vientituotetta jakaen tuotantoprosessin keskenään. Valmistajaviejä tuottaa välituotetta. Se voi tuoda tuotantopanosmateriaaleja tullitta ja saada tähän tarkoitukseen välituotetoimituksiin tarkoitettua ALS-tukea. Lopullinen viejä saattaa valmistuksen loppuun, ja sillä on velvollisuus viedä valmis tuote.
  iv)   Vientiin rinnastettava toiminta (deemed exports): Tässä alajärjestelmässä pääurakoitsija voi tuoda tullitta tuotantopanoksia, joita tarvitaan sellaisten tuotteiden valmistukseen, joita myydään vientitavaroihin rinnastettavina tuotteina EXIM policy 02–07 -asiakirjan kohdan 8.2 alakohdissa b–f, g, i ja j. Intian viranomaisten mukaan vientiin rinnastettavalla toiminnalla tarkoitetaan niitä liiketoimia, joissa toimitetut tavarat eivät poistu maasta. Eräitä toimituksia pidetään vientiin rinnastettavina edellyttäen, että tavarat on valmistettu Intiassa, esimerkiksi tavaratoimituksia vientiin suuntautuneille yksiköille tai erityistalousalueille sijoittautuneille yrityksille.
  v)   Ennakkoluovutusasiakirjat (Advance Release Orders, ARO): Ennakkolisenssin haltija, joka aikoo suoran tuonnin sijasta hankkia tuotantopanokset kotimarkkinoilta, voi halutessaan käyttää niiden hankkimiseen ARO-asiakirjoja. Tällöin ennakkolisenssit vahvistetaan ARO-asiakirjoiksi ja siirretään kotimaiselle toimittajalle niissä eriteltyjen tuotantopanosten toimituksen yhteydessä. ARO-asiakirjat oikeuttavat kotimaisen toimittajan tiettyihin vientiin rinnastettavassa toiminnassa myönnettäviin etuihin, joita selostetaan EXIM-policy 02–07 -asiakirjan kohdassa 8.3, kuten välitoimituksia / vientiin rinnastettavaa toimintaa koskevan ALS-järjestelmän soveltaminen, vientiin rinnastettavan toiminnan palautusjärjestelyt ja lopullisen valmisteveron palautus. ARO-järjestelmässä verot ja tullit palautetaan tuotteen toimittajalle eikä lopulliselle viejälle tullinpalautusjärjestelmässä. Verot/tullit voidaan palauttaa sekä kotimarkkinoilta hankittuja että tuotuja tuotantopanoksia käytettäessä.
  vi)   Kotimaiset remburssit ja vastaremburssit (back to back inland letter of credit): Myös tämä alajärjestelmä koskee kotimarkkinatoimituksia ennakkolisenssin haltijalle. Ennakkoluvan haltija voi pyytää pankilta kotimaisen remburssin avaamista kotimaisen toimittajan hyväksi. Pankki kirjaa lisenssiin suorassa tuonnissa ainoastaan sellaisten tavaroiden arvon ja määrän, jotka on hankittu kotimarkkinoilta tuonnin sijaan. Kotimainen toimittaja voi saada tiettyjä vientiin rinnastettavassa toiminnassa myönnettäviä etuja, joita selostetaan EXIM-policy 02–07 -asiakirjan kohdassa 8.3, kuten välitoimituksia / vientiin rinnastettavaa toimintaa koskevan ALS-järjestelmän soveltaminen, vientiin rinnastettavan toiminnan palautusjärjestelyt ja lopullisen valmisteveron palautus.
  Todettiin, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana yhteistyössä toimineet viejät saivat tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyviä etuja ainoastaan seuraavien neljän ALS-alajärjestelmän mukaisesti: i) tosiasiallinen vienti, ii) vuotuiset tarpeet, iii) välituotetoimitukset lopulliselle viejälle ja iv) vientiin rinnastettavat toimitukset vientiin suuntautuneille yksiköille / erityistalousalueilla sijaitseville yksiköille. Tämän vuoksi ei ole tarpeen määrittää tasoitustoimenpiteiden soveltamisen mahdollisuutta seuraavien järjestelmien suhteen: v) ennakkoluovutusasiakirjat ja vi) kotimaiset remburssit ja vastaremburssit. |
| --- | --- |

(31)

Ennakkolisenssijärjestelmiä on seuraavanlaisia:

i)   Tosiasiallinen vienti (physical exports): Tämä on alajärjestelmistä keskeisin. Siinä voidaan tuoda tullitta tuotantopanoksia tietyn vientituotteen valmistukseen. Tosiasiallisella viennillä tarkoitetaan tässä yhteydessä sitä, että vientituote on vietävä Intian alueelta. Lisenssissä mainitaan tuonnin tullihelpotukset ja vientivelvoitteet, myös vientituotteen tyyppi.

ii)   Vuotuiset tarpeet (annual requirement): Vuotuisia tarpeita koskevia lupia ei ole liitetty tiettyyn vientituotteeseen, vaan laajempaan tuoteryhmään (esim. kemialliset tuotteet ja jalosteet). Lisenssinhaltija voi (aiemman viennin mukaan määräytyvään tiettyyn enimmäisarvoon saakka) tuoda tullitta tuotantopanoksia, joita käytetään minkä tahansa kyseiseen tuoteryhmään kuuluvan tuotteen valmistukseen. Se voi viedä mitä tahansa kyseiseen tuoteryhmään kuuluvaa valmista tuotetta, jonka valmistukseen on käytetty kyseisiä tullitta tuotuja aineksia.

iii)   Välituotetoimitukset (intermediate supplies): Tämä alajärjestelmä kattaa tapaukset, joissa kaksi valmistajaa aikoo tuottaa yhtä ainoaa vientituotetta jakaen tuotantoprosessin keskenään. Valmistajaviejä tuottaa välituotetta. Se voi tuoda tuotantopanosmateriaaleja tullitta ja saada tähän tarkoitukseen välituotetoimituksiin tarkoitettua ALS-tukea. Lopullinen viejä saattaa valmistuksen loppuun, ja sillä on velvollisuus viedä valmis tuote.

iv)   Vientiin rinnastettava toiminta (deemed exports): Tässä alajärjestelmässä pääurakoitsija voi tuoda tullitta tuotantopanoksia, joita tarvitaan sellaisten tuotteiden valmistukseen, joita myydään vientitavaroihin rinnastettavina tuotteina EXIM policy 02–07 -asiakirjan kohdan 8.2 alakohdissa b–f, g, i ja j. Intian viranomaisten mukaan vientiin rinnastettavalla toiminnalla tarkoitetaan niitä liiketoimia, joissa toimitetut tavarat eivät poistu maasta. Eräitä toimituksia pidetään vientiin rinnastettavina edellyttäen, että tavarat on valmistettu Intiassa, esimerkiksi tavaratoimituksia vientiin suuntautuneille yksiköille tai erityistalousalueille sijoittautuneille yrityksille.

v)   Ennakkoluovutusasiakirjat (Advance Release Orders, ARO): Ennakkolisenssin haltija, joka aikoo suoran tuonnin sijasta hankkia tuotantopanokset kotimarkkinoilta, voi halutessaan käyttää niiden hankkimiseen ARO-asiakirjoja. Tällöin ennakkolisenssit vahvistetaan ARO-asiakirjoiksi ja siirretään kotimaiselle toimittajalle niissä eriteltyjen tuotantopanosten toimituksen yhteydessä. ARO-asiakirjat oikeuttavat kotimaisen toimittajan tiettyihin vientiin rinnastettavassa toiminnassa myönnettäviin etuihin, joita selostetaan EXIM-policy 02–07 -asiakirjan kohdassa 8.3, kuten välitoimituksia / vientiin rinnastettavaa toimintaa koskevan ALS-järjestelmän soveltaminen, vientiin rinnastettavan toiminnan palautusjärjestelyt ja lopullisen valmisteveron palautus. ARO-järjestelmässä verot ja tullit palautetaan tuotteen toimittajalle eikä lopulliselle viejälle tullinpalautusjärjestelmässä. Verot/tullit voidaan palauttaa sekä kotimarkkinoilta hankittuja että tuotuja tuotantopanoksia käytettäessä.

vi)   Kotimaiset remburssit ja vastaremburssit (back to back inland letter of credit): Myös tämä alajärjestelmä koskee kotimarkkinatoimituksia ennakkolisenssin haltijalle. Ennakkoluvan haltija voi pyytää pankilta kotimaisen remburssin avaamista kotimaisen toimittajan hyväksi. Pankki kirjaa lisenssiin suorassa tuonnissa ainoastaan sellaisten tavaroiden arvon ja määrän, jotka on hankittu kotimarkkinoilta tuonnin sijaan. Kotimainen toimittaja voi saada tiettyjä vientiin rinnastettavassa toiminnassa myönnettäviä etuja, joita selostetaan EXIM-policy 02–07 -asiakirjan kohdassa 8.3, kuten välitoimituksia / vientiin rinnastettavaa toimintaa koskevan ALS-järjestelmän soveltaminen, vientiin rinnastettavan toiminnan palautusjärjestelyt ja lopullisen valmisteveron palautus.

Todettiin, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana yhteistyössä toimineet viejät saivat tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyviä etuja ainoastaan seuraavien neljän ALS-alajärjestelmän mukaisesti: i) tosiasiallinen vienti, ii) vuotuiset tarpeet, iii) välituotetoimitukset lopulliselle viejälle ja iv) vientiin rinnastettavat toimitukset vientiin suuntautuneille yksiköille / erityistalousalueilla sijaitseville yksiköille. Tämän vuoksi ei ole tarpeen määrittää tasoitustoimenpiteiden soveltamisen mahdollisuutta seuraavien järjestelmien suhteen: v) ennakkoluovutusasiakirjat ja vi) kotimaiset remburssit ja vastaremburssit.

| (32) | Intian viranomaisten suorittamien tarkastusten helpottamiseksi lisenssinhaltija on laissa velvoitettu tekemään määrämuotoisen totuudenmukaisen ja asianmukaisen selvityksen lisenssien mukaisesti tuotujen tuotteiden kulutuksesta ja käytöstä (HOP I 02–07 -käsikirjan luku 4.30 ja lisäys 18) eli pitämään rekisteriä (nk. lisäyksen 18 mukainen rekisteri) todellisesta kulutuksesta. |
| --- | --- |

(32)

Intian viranomaisten suorittamien tarkastusten helpottamiseksi lisenssinhaltija on laissa velvoitettu tekemään määrämuotoisen totuudenmukaisen ja asianmukaisen selvityksen lisenssien mukaisesti tuotujen tuotteiden kulutuksesta ja käytöstä (HOP I 02–07 -käsikirjan luku 4.30 ja lisäys 18) eli pitämään rekisteriä (nk. lisäyksen 18 mukainen rekisteri) todellisesta kulutuksesta.

| (33) | Edellä johdanto-osan 31 kappaleessa mainituista alajärjestelmistä i, iii ja iv todettakoon, että Intian viranomaiset määräävät sekä tuonnin tullihelpotusten että vientivelvoitteiden (myös vientiin rinnastettavassa toiminnassa) määrästä ja arvosta ja ne on kirjattu lisenssiin. Lisäksi vienti- ja tuontihetkellä viranomaiset kirjaavat vastaavat tapahtumat lisenssiin. Intian viranomaiset päättävät tämän järjestelmän mukaisesti tapahtuvan tuonnin määrän nk. SION-vakionormien perusteella. Useimmille tuotteille, tarkasteltavana oleva tuote mukaan luettuna, on olemassa SION-vakionormit ja ne on julkaistu menetelmäkäsikirjassa HOP II 02–07. |
| --- | --- |

(33)

Edellä johdanto-osan 31 kappaleessa mainituista alajärjestelmistä i, iii ja iv todettakoon, että Intian viranomaiset määräävät sekä tuonnin tullihelpotusten että vientivelvoitteiden (myös vientiin rinnastettavassa toiminnassa) määrästä ja arvosta ja ne on kirjattu lisenssiin. Lisäksi vienti- ja tuontihetkellä viranomaiset kirjaavat vastaavat tapahtumat lisenssiin. Intian viranomaiset päättävät tämän järjestelmän mukaisesti tapahtuvan tuonnin määrän nk. SION-vakionormien perusteella. Useimmille tuotteille, tarkasteltavana oleva tuote mukaan luettuna, on olemassa SION-vakionormit ja ne on julkaistu menetelmäkäsikirjassa HOP II 02–07.

| (34) | Edellä johdanto-osan 31 kappaleessa mainitun alajärjestelmän ii (vuotuisia tarpeita koskeva ennakkolisenssijärjestelmä) tapauksessa lisenssissä mainitaan ainoastaan tuonnin tullihelpotusten arvo. Lisenssinhaltijan on säilytettävä tuotantopanosten ja tuloksena olevien vientituotteiden yhteys (HOP I 02–07 -käsikirjan kohta 4.24A(c)). |
| --- | --- |

(34)

Edellä johdanto-osan 31 kappaleessa mainitun alajärjestelmän ii (vuotuisia tarpeita koskeva ennakkolisenssijärjestelmä) tapauksessa lisenssissä mainitaan ainoastaan tuonnin tullihelpotusten arvo. Lisenssinhaltijan on säilytettävä tuotantopanosten ja tuloksena olevien vientituotteiden yhteys (HOP I 02–07 -käsikirjan kohta 4.24A(c)).

| (35) | Tuodut tuotantopanokset eivät ole siirrettävissä, ja ne on käytettävä tuloksena olevan vientituotteen valmistamiseen. Vientivelvoite on täytettävä lisenssin antamisen jälkeen ennalta määrätyssä määräajassa (18 kuukauden määräaika, jota voidaan kahdesti pidentää kuudella kuukaudella). Vuotuisia tarpeita koskevassa ennakkolisenssijärjestelmässä ei sallita määräajan pidentämistä. |
| --- | --- |

(35)

Tuodut tuotantopanokset eivät ole siirrettävissä, ja ne on käytettävä tuloksena olevan vientituotteen valmistamiseen. Vientivelvoite on täytettävä lisenssin antamisen jälkeen ennalta määrätyssä määräajassa (18 kuukauden määräaika, jota voidaan kahdesti pidentää kuudella kuukaudella). Vuotuisia tarpeita koskevassa ennakkolisenssijärjestelmässä ei sallita määräajan pidentämistä.

| (36) | Tarkastelua koskevassa tutkimuksessa todettiin, että yhteistyössä toimineet viejät olivat tuoneet eri alajärjestelmissä SION-vakionormeihin perustuvien tuontihelpotusten mukaisesti tullitta enemmän tuotantopanoksia kuin ne tarvitsivat tuloksena olevan vientituotteen viitemäärän tuottamiseen. Näin ollen SION-vakionormit tarkasteltavana olevalle tuotteelle eivät olleet tarkkoja. Lisäksi yksikään yhteistyössä toiminut viejä ei pitänyt tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona asianmukaista rekisteriä todellisesta kulutuksestaan. Neljässä tapauksessa rekisteriä ei pidetty lainkaan lakivelvoitteesta huolimatta (katso johdanto-osan 32 kappale). Kahdessa tapauksessa yritysten rekisteri ei vastannut todellista kulutusta. Tutkitut viejät tai Intian viranomaiset eivät kyenneet osoittamaan, että vapautus tuontitullista ei olisi johtanut liialliseen tuontitullien palauttamiseen. |
| --- | --- |

(36)

Tarkastelua koskevassa tutkimuksessa todettiin, että yhteistyössä toimineet viejät olivat tuoneet eri alajärjestelmissä SION-vakionormeihin perustuvien tuontihelpotusten mukaisesti tullitta enemmän tuotantopanoksia kuin ne tarvitsivat tuloksena olevan vientituotteen viitemäärän tuottamiseen. Näin ollen SION-vakionormit tarkasteltavana olevalle tuotteelle eivät olleet tarkkoja. Lisäksi yksikään yhteistyössä toiminut viejä ei pitänyt tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona asianmukaista rekisteriä todellisesta kulutuksestaan. Neljässä tapauksessa rekisteriä ei pidetty lainkaan lakivelvoitteesta huolimatta (katso johdanto-osan 32 kappale). Kahdessa tapauksessa yritysten rekisteri ei vastannut todellista kulutusta. Tutkitut viejät tai Intian viranomaiset eivät kyenneet osoittamaan, että vapautus tuontitullista ei olisi johtanut liialliseen tuontitullien palauttamiseen.

d)   Toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä esitetyt huomautukset

| (37) | Intian viranomaiset ja viisi yhteistyössä toiminutta viejää esittivät huomautuksia ennakkolisenssijärjestelmästä. Ne väittivät, että ennakkolisenssijärjestelmä toimii sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä, jonka ne väittävät muistuttavan EY:n sisäisen jalostuksen järjestelmää; niiden mukaan sillä on perusasetuksen liitteen I, II ja III säännösten mukainen tarkastusjärjestelmä, jolla valvotaan tullitta tuotujen tuotantopanosten ja tuloksena olevien vientituotteiden välistä yhteyttä. Intian viranomaiset ja kaksi viejää esittivät lisäksi, että tasoitustoimenpiteitä voitaisiin soveltaa ainoastaan liialliseen tuontitullien palauttamiseen. Ne vakuuttivat, että käytössä oli asianmukainen tarkastusjärjestelmä. Ne viittasivat tässä yhteydessä seuraaviin tekijöihin, joita Intian viranomaiset voivat käyttää tarkastuksissaan: SION-vakionormit, määrälliset tiedot vienti- ja tuontiasiakirjoissa, ennakkolisenssijärjestelmän mukaista tuontia ja vientiä koskevat tullimaksusitoumusrekisterit, rekisteri todellisesta kulutuksesta, tullihyvityksiin liittyvä viennin varmennuskirja (Duty Entitlement Export Certification book, DEEC), tuonnin ja viennin jälkeen tehtävä lunastuksen varmennus, Intian valmistevero- ja tullihallinnon soveltamat lisätarkastusmekanismit, määräaikaistarkastukset ja oikeudelliset seuraamukset väärinkäytösten tapauksessa. Intian viranomaiset ja yksi viejä myönsivät kuitenkin, että SION-vakionormit voivat olla pienemmät kuin todellinen kulutus. Lisäksi yksikään viejä ei esittänyt riittävää näyttöä siitä, että se täyttää velvollisuutensa pitää asianmukaista, EXIM-policy-asiakirjassa edellytettyä rekisteriä todellisesta kulutuksesta. Lisäksi kaksi viejää väitti, että tutkijaviranomaisen olisi pitänyt laskea liiallisen tuontitullien palauttamisen määrä itse. Samaten väitettiin, että EY:tä sitovat aiemmat ennakkotapaukset, joiden mukaan ennakkolisenssijärjestelmä ei oikeuta vastatoimiin. Yksi viejä toimitti ilmoituksen julkaisemisen jälkeen pidetyn kuulemisen jälkeen laskelman liiallisista tullinpalautuksista. |
| --- | --- |

(37)

Intian viranomaiset ja viisi yhteistyössä toiminutta viejää esittivät huomautuksia ennakkolisenssijärjestelmästä. Ne väittivät, että ennakkolisenssijärjestelmä toimii sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä, jonka ne väittävät muistuttavan EY:n sisäisen jalostuksen järjestelmää; niiden mukaan sillä on perusasetuksen liitteen I, II ja III säännösten mukainen tarkastusjärjestelmä, jolla valvotaan tullitta tuotujen tuotantopanosten ja tuloksena olevien vientituotteiden välistä yhteyttä. Intian viranomaiset ja kaksi viejää esittivät lisäksi, että tasoitustoimenpiteitä voitaisiin soveltaa ainoastaan liialliseen tuontitullien palauttamiseen. Ne vakuuttivat, että käytössä oli asianmukainen tarkastusjärjestelmä. Ne viittasivat tässä yhteydessä seuraaviin tekijöihin, joita Intian viranomaiset voivat käyttää tarkastuksissaan: SION-vakionormit, määrälliset tiedot vienti- ja tuontiasiakirjoissa, ennakkolisenssijärjestelmän mukaista tuontia ja vientiä koskevat tullimaksusitoumusrekisterit, rekisteri todellisesta kulutuksesta, tullihyvityksiin liittyvä viennin varmennuskirja (Duty Entitlement Export Certification book, DEEC), tuonnin ja viennin jälkeen tehtävä lunastuksen varmennus, Intian valmistevero- ja tullihallinnon soveltamat lisätarkastusmekanismit, määräaikaistarkastukset ja oikeudelliset seuraamukset väärinkäytösten tapauksessa. Intian viranomaiset ja yksi viejä myönsivät kuitenkin, että SION-vakionormit voivat olla pienemmät kuin todellinen kulutus. Lisäksi yksikään viejä ei esittänyt riittävää näyttöä siitä, että se täyttää velvollisuutensa pitää asianmukaista, EXIM-policy-asiakirjassa edellytettyä rekisteriä todellisesta kulutuksesta. Lisäksi kaksi viejää väitti, että tutkijaviranomaisen olisi pitänyt laskea liiallisen tuontitullien palauttamisen määrä itse. Samaten väitettiin, että EY:tä sitovat aiemmat ennakkotapaukset, joiden mukaan ennakkolisenssijärjestelmä ei oikeuta vastatoimiin. Yksi viejä toimitti ilmoituksen julkaisemisen jälkeen pidetyn kuulemisen jälkeen laskelman liiallisista tullinpalautuksista.

e)   Päätelmä

| (38) | Vapautus tuontitulleista on perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja 2 artiklan 2 kohdan mukainen tuki eli Intian viranomaisten taloudellista tukea, josta on koitunut etua tutkituille viejille. |
| --- | --- |

(38)

Vapautus tuontitulleista on perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja 2 artiklan 2 kohdan mukainen tuki eli Intian viranomaisten taloudellista tukea, josta on koitunut etua tutkituille viejille.

| (39) | Lisäksi tosiasiallisen maastaviennin, vuotuisten tarpeiden ja välituotetoimitusten ennakkolisenssijärjestelmät ovat selvästi oikeudellisesti vientituloksesta riippuvia, joten perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti ne ovat erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista. Yritys ei voi saada tukia näistä järjestelmistä ilman vientisitoumusta. |
| --- | --- |

(39)

Lisäksi tosiasiallisen maastaviennin, vuotuisten tarpeiden ja välituotetoimitusten ennakkolisenssijärjestelmät ovat selvästi oikeudellisesti vientituloksesta riippuvia, joten perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti ne ovat erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista. Yritys ei voi saada tukia näistä järjestelmistä ilman vientisitoumusta.

| (40) | Vientiin rinnastettavan toiminnan ennakkolisenssijärjestelmän tuki on tässä tapauksessa tosiasiallisesti riippuvainen vientituloksesta. Sitä käytti ainoastaan yksi yritys vähäisessä määrin ja ainoastaan toimittaessaan tavaraa vientiin suuntautuneille yksiköille tai erityistalousalueilla sijaitseville yksiköille; molemmat luokat mainitaan EXIM-policy 02–07 -asiakirjan kohdassa 8.2(b). Yritys ilmoitti, että sen asiakkaat veivät vuorostaan tarkasteltavana olevan tuotteen. Vientiin suuntautuneiden yksikköjen ja erityistalousalueiden tarkoitus on EXIM-policy 02–07 -asiakirjan kohdan 6.1 mukaisesti vienti. Kotimainen toimittaja saa siis tukea vientiin rinnastettavan toiminnan ennakkolisenssijärjestelmästä, koska Intian viranomaiset ennakoivat vientitulot, jotka vientiin suuntautuneessa yksikössä tai erityistalousalueella toimiva viejä vuorostaan saa. Perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaan tuen katsotaan tosiasiallisesti riippuvan vientituloksesta, jos tosiasiat osoittavat, että tuen myöntäminen, vaikkei sitä olekaan tehty oikeudellisesti vientituloksesta riippuvaiseksi, on tosiasiassa kytketty todellisiin tai odotettuihin vientituloihin. |
| --- | --- |

(40)

Vientiin rinnastettavan toiminnan ennakkolisenssijärjestelmän tuki on tässä tapauksessa tosiasiallisesti riippuvainen vientituloksesta. Sitä käytti ainoastaan yksi yritys vähäisessä määrin ja ainoastaan toimittaessaan tavaraa vientiin suuntautuneille yksiköille tai erityistalousalueilla sijaitseville yksiköille; molemmat luokat mainitaan EXIM-policy 02–07 -asiakirjan kohdassa 8.2(b). Yritys ilmoitti, että sen asiakkaat veivät vuorostaan tarkasteltavana olevan tuotteen. Vientiin suuntautuneiden yksikköjen ja erityistalousalueiden tarkoitus on EXIM-policy 02–07 -asiakirjan kohdan 6.1 mukaisesti vienti. Kotimainen toimittaja saa siis tukea vientiin rinnastettavan toiminnan ennakkolisenssijärjestelmästä, koska Intian viranomaiset ennakoivat vientitulot, jotka vientiin suuntautuneessa yksikössä tai erityistalousalueella toimiva viejä vuorostaan saa. Perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaan tuen katsotaan tosiasiallisesti riippuvan vientituloksesta, jos tosiasiat osoittavat, että tuen myöntäminen, vaikkei sitä olekaan tehty oikeudellisesti vientituloksesta riippuvaiseksi, on tosiasiassa kytketty todellisiin tai odotettuihin vientituloihin.

| (41) | Yhtäkään tässä tapauksessa sovelletusta neljästä alajärjestelmästä ei voida pitää perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Päätelmä on voitu vahvistaa ilmoituksen julkaisemisen esitettyjen näkökantojen perusteellisen tarkastelun jälkeen. Kyseiset alajärjestelmät eivät ole perusasetuksen liitteessä I olevan i alakohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) tarkkojen edellytysten mukaisia. Intian viranomaiset eivät soveltaneet tehokasta tarkastusjärjestelmää tai -menettelyä varmistaakseen, käytettiinkö tuotantopanoksia vientituotteen tuotannossa ja missä määrin niitä siinä käytettiin (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 4 alakohta ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta perusasetuksen liitteessä III olevan II kohdan 2 alakohta). Tarkasteltavana olevan tuotteen SION-vakionormit eivät olleet riittävän tarkkoja. Toimenpiteistä ilmoittamisen jälkeen esitetyt huomautukset eivät ole horjuttaneet tätä päätelmää. Intian viranomaiset päinvastoin myönsivät, että normit olivat epätarkkoja. Näin ollen vahvistetaan, ettei SION-vakionormeja voida itsessään pitää todellisen kulutuksen arviointiin soveltuvana tarkastusjärjestelmänä, koska Intian viranomaiset eivät voi riittävän tarkkaan arvioida kyseisten kohtuuttoman edullisten vakionormien perusteella sitä, millaisia tuotantopanosmääriä vientituotannossa on kulutettu. Intian viranomaiset eivät myöskään toteuttaneet asianmukaisesti pidettyyn todellista kulutusta koskevaan rekisteriin (nk. lisäyksen 18 mukainen rekisteri) perustuvaa tehokasta tarkastusta. Intian viranomaiset eivät liioin tehneet tosiasiallisesti käytettyihin tuotantopanoksiin perustuvaa lisätutkimusta, vaikka sellainen tavallisesti olisi tehtävä silloin, kun tehokasta tarkastusjärjestelmää ei ole käytetty (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 5 alakohta ja liitteessä III olevan II kohdan 3 alakohta); viranomaiset eivät myöskään osoittaneet, että liiallista tuontitullien palauttamista ei olisi tapahtunut. ALS-järjestelmän ja EY:n sisäisen jalostuksen järjestelmän väitetyllä samankaltaisuudella ei ole merkitystä, sillä EY:n järjestelmää ei tarkastella tässä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(41)

Yhtäkään tässä tapauksessa sovelletusta neljästä alajärjestelmästä ei voida pitää perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Päätelmä on voitu vahvistaa ilmoituksen julkaisemisen esitettyjen näkökantojen perusteellisen tarkastelun jälkeen. Kyseiset alajärjestelmät eivät ole perusasetuksen liitteessä I olevan i alakohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) tarkkojen edellytysten mukaisia. Intian viranomaiset eivät soveltaneet tehokasta tarkastusjärjestelmää tai -menettelyä varmistaakseen, käytettiinkö tuotantopanoksia vientituotteen tuotannossa ja missä määrin niitä siinä käytettiin (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 4 alakohta ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta perusasetuksen liitteessä III olevan II kohdan 2 alakohta). Tarkasteltavana olevan tuotteen SION-vakionormit eivät olleet riittävän tarkkoja. Toimenpiteistä ilmoittamisen jälkeen esitetyt huomautukset eivät ole horjuttaneet tätä päätelmää. Intian viranomaiset päinvastoin myönsivät, että normit olivat epätarkkoja. Näin ollen vahvistetaan, ettei SION-vakionormeja voida itsessään pitää todellisen kulutuksen arviointiin soveltuvana tarkastusjärjestelmänä, koska Intian viranomaiset eivät voi riittävän tarkkaan arvioida kyseisten kohtuuttoman edullisten vakionormien perusteella sitä, millaisia tuotantopanosmääriä vientituotannossa on kulutettu. Intian viranomaiset eivät myöskään toteuttaneet asianmukaisesti pidettyyn todellista kulutusta koskevaan rekisteriin (nk. lisäyksen 18 mukainen rekisteri) perustuvaa tehokasta tarkastusta. Intian viranomaiset eivät liioin tehneet tosiasiallisesti käytettyihin tuotantopanoksiin perustuvaa lisätutkimusta, vaikka sellainen tavallisesti olisi tehtävä silloin, kun tehokasta tarkastusjärjestelmää ei ole käytetty (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 5 alakohta ja liitteessä III olevan II kohdan 3 alakohta); viranomaiset eivät myöskään osoittaneet, että liiallista tuontitullien palauttamista ei olisi tapahtunut. ALS-järjestelmän ja EY:n sisäisen jalostuksen järjestelmän väitetyllä samankaltaisuudella ei ole merkitystä, sillä EY:n järjestelmää ei tarkastella tässä tutkimuksessa.

| (42) | Muut toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä esiin tuodut tarkastusmahdollisuudet oli joko lopetettu (viennin varmennuskirja DEECB poistettiin käytöstä EXIM policy 02–07 -asiakirjalla) tai ne näyttävät perustuvan todellista kulutusta koskevien rekisterien valvonnan puuttuessa kohtuuttoman edullisiin SION-vakionormeihin, mikä ei ole riittävää (vienti- ja tuontiasiakirjojen tiedot, tullimaksusitoumusrekisterit, lisenssien lunastuksen varmennus). Intian viranomaiset eivät ole toimittaneet tarkastusraportteja tutkittavana olevista vientiä harjoittavista tuottajista. |
| --- | --- |

(42)

Muut toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä esiin tuodut tarkastusmahdollisuudet oli joko lopetettu (viennin varmennuskirja DEECB poistettiin käytöstä EXIM policy 02–07 -asiakirjalla) tai ne näyttävät perustuvan todellista kulutusta koskevien rekisterien valvonnan puuttuessa kohtuuttoman edullisiin SION-vakionormeihin, mikä ei ole riittävää (vienti- ja tuontiasiakirjojen tiedot, tullimaksusitoumusrekisterit, lisenssien lunastuksen varmennus). Intian viranomaiset eivät ole toimittaneet tarkastusraportteja tutkittavana olevista vientiä harjoittavista tuottajista.

| (43) | Lopuksi todettakoon, että koska ALS-järjestelmää ei koskaan aikaisemmin ole analysoitu sellaisiin tosiasioihin pohjautuen, joita voisi verrata tässä tutkimuksessa todettuihin tosiasioihin, ja etenkin kun otetaan huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen SION-vakionormien epätarkkuus, ei ole olemassa sitovia ennakkotapauksia, joiden perusteella järjestelmään ei voitaisi kohdistaa tasoitustoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(43)

Lopuksi todettakoon, että koska ALS-järjestelmää ei koskaan aikaisemmin ole analysoitu sellaisiin tosiasioihin pohjautuen, joita voisi verrata tässä tutkimuksessa todettuihin tosiasioihin, ja etenkin kun otetaan huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen SION-vakionormien epätarkkuus, ei ole olemassa sitovia ennakkotapauksia, joiden perusteella järjestelmään ei voitaisi kohdistaa tasoitustoimenpiteitä.

| (44) | Kyseiset neljä alajärjestelmää mahdollistavat siis tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton. |
| --- | --- |

(44)

Kyseiset neljä alajärjestelmää mahdollistavat siis tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton.

f)   Tuen määrän laskeminen

| (45) | Koska sallittua tullinpalautusjärjestelmää tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmää ei sovelleta, tasoitustoimenpiteiden alainen etu on tuonnista yleensä kannettavien tuontitullien koko palautettu määrä. Toisin kuin mitä Intian viranomaiset ja kaksi viejää väittävät toimenpiteistä ilmoittamisen jälkeen esittämissään näkökannoissa, perusasetuksessa ei säädetä ainoastaan liiallisesta tuontitullien palauttamisesta johtuvasta tasoitustoimenpiteiden käyttöönotosta. Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja liitteessä I olevan i alakohdan mukaan ainoastaan liiallinen tullinpalautus voi oikeuttaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton edellyttäen, että perusasetuksen liitteen II ja III edellytykset täyttyvät. Kyseiset edellytykset eivät kuitenkaan täyttyneet tässä tapauksessa. Jos siis todetaan, ettei asianmukaista valvontamenettelyä ole olemassa, edellä mainittua tullinpalautusjärjestelmiin sovellettavaa poikkeusta ei voida soveltaa, vaan sen sijaan sovelletaan tavanomaista sääntöä, jonka mukaan tasoitustullit määräytyvät maksamattomien tullien määrän (saamatta jääneen tulon) mukaan eikä oletetun liiallisen tullinpalautuksen mukaan. Kuten perusasetuksen liitteessä II olevassa II kohdassa ja liitteessä III olevassa II kohdassa säädetään, kyseisenlaisen liiallisen palautuksen laskeminen ei ole tutkijaviranomaisen tehtävä. Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan mukaan päinvastoin riittää, että tutkijaviranomainen toteaa, että on olemassa riittävä näyttö siitä, että tietty tarkastusjärjestelmä ei ole asianmukainen. Olisi huomattava lisäksi, että jos tarkastusjärjestelmää ei ole sovellettu asianmukaisesti, Intian viranomaisten on tehtävä lisätutkimuksensa ajoissa eli yleensä ennen tasoitustullitutkimuksen paikalla tehtävää tarkastusta. Viejän laskelmaa liiallisista tullinpalautuksista ei toimitettu ajoissa vaan vasta toimenpiteistä ilmoittamisen jälkeen eivätkä toimittajana siis olleet Intian viranomaiset. Sitä ei tästä syystä voida ottaa huomioon. |
| --- | --- |

(45)

Koska sallittua tullinpalautusjärjestelmää tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmää ei sovelleta, tasoitustoimenpiteiden alainen etu on tuonnista yleensä kannettavien tuontitullien koko palautettu määrä. Toisin kuin mitä Intian viranomaiset ja kaksi viejää väittävät toimenpiteistä ilmoittamisen jälkeen esittämissään näkökannoissa, perusasetuksessa ei säädetä ainoastaan liiallisesta tuontitullien palauttamisesta johtuvasta tasoitustoimenpiteiden käyttöönotosta. Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja liitteessä I olevan i alakohdan mukaan ainoastaan liiallinen tullinpalautus voi oikeuttaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton edellyttäen, että perusasetuksen liitteen II ja III edellytykset täyttyvät. Kyseiset edellytykset eivät kuitenkaan täyttyneet tässä tapauksessa. Jos siis todetaan, ettei asianmukaista valvontamenettelyä ole olemassa, edellä mainittua tullinpalautusjärjestelmiin sovellettavaa poikkeusta ei voida soveltaa, vaan sen sijaan sovelletaan tavanomaista sääntöä, jonka mukaan tasoitustullit määräytyvät maksamattomien tullien määrän (saamatta jääneen tulon) mukaan eikä oletetun liiallisen tullinpalautuksen mukaan. Kuten perusasetuksen liitteessä II olevassa II kohdassa ja liitteessä III olevassa II kohdassa säädetään, kyseisenlaisen liiallisen palautuksen laskeminen ei ole tutkijaviranomaisen tehtävä. Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan mukaan päinvastoin riittää, että tutkijaviranomainen toteaa, että on olemassa riittävä näyttö siitä, että tietty tarkastusjärjestelmä ei ole asianmukainen. Olisi huomattava lisäksi, että jos tarkastusjärjestelmää ei ole sovellettu asianmukaisesti, Intian viranomaisten on tehtävä lisätutkimuksensa ajoissa eli yleensä ennen tasoitustullitutkimuksen paikalla tehtävää tarkastusta. Viejän laskelmaa liiallisista tullinpalautuksista ei toimitettu ajoissa vaan vasta toimenpiteistä ilmoittamisen jälkeen eivätkä toimittajana siis olleet Intian viranomaiset. Sitä ei tästä syystä voida ottaa huomioon.

| (46) | ALS-järjestelmää käyttäneiden viejien tuen määrä laskettiin johdanto-osan 31 kappaleessa selostettujen neljän alajärjestelmän mukaisesti tarkasteltavana olevaa tuotetta varten tuotujen ainesten tuonnin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana kantamatta jääneiden tullien (perustulli ja erityinen lisätulli) perusteella (osoittaja). Perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen hankinnassa syntyneet välttämättömät kulut vähennettiin tukien määristä, jos oli esitetty perusteltu pyyntö. Tuen määrä on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona tarkasteltavana olevasta tuotteesta syntyneelle viennin liikevaihdolle; se on nimittäjä, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. |
| --- | --- |

(46)

ALS-järjestelmää käyttäneiden viejien tuen määrä laskettiin johdanto-osan 31 kappaleessa selostettujen neljän alajärjestelmän mukaisesti tarkasteltavana olevaa tuotetta varten tuotujen ainesten tuonnin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana kantamatta jääneiden tullien (perustulli ja erityinen lisätulli) perusteella (osoittaja). Perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen hankinnassa syntyneet välttämättömät kulut vähennettiin tukien määristä, jos oli esitetty perusteltu pyyntö. Tuen määrä on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona tarkasteltavana olevasta tuotteesta syntyneelle viennin liikevaihdolle; se on nimittäjä, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.

| (47) | Järjestelmästä sai tarkastelua koskevan tutkimuksen aikana tukea kuusi yritystä; tuki vaihteli 22,0 ja 25,8 prosentin välillä (katso jäljempänä johdanto-osan 154 kappale). |
| --- | --- |

(47)

Järjestelmästä sai tarkastelua koskevan tutkimuksen aikana tukea kuusi yritystä; tuki vaihteli 22,0 ja 25,8 prosentin välillä (katso jäljempänä johdanto-osan 154 kappale).

2)   Tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS)

a)   Oikeusperusta

| (48) | DEPBS-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on EXIM-policy 02–07 -asiakirjan kohdassa 4.3 ja HOP I 02–07 -käsikirjan luvussa 4. |
| --- | --- |

(48)

DEPBS-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on EXIM-policy 02–07 -asiakirjan kohdassa 4.3 ja HOP I 02–07 -käsikirjan luvussa 4.

b)   Tukikelpoisuus

| (49) | Kaikki valmistajaviejät ja kauppiasviejät ovat tukikelpoisia tässä järjestelmässä. |
| --- | --- |

(49)

Kaikki valmistajaviejät ja kauppiasviejät ovat tukikelpoisia tässä järjestelmässä.

c)   DEPBS-järjestelmän käytännön toteutus

| (50) | Tukikelpoinen viejä voi hakea DEPBS-hyvityksiä, jotka lasketaan prosenttiosuutena järjestelmän mukaisesti vietyjen tuotteiden arvosta. Intian viranomaiset ovat vahvistaneet tällaiset DEPBS-prosenttiosuudet useimmille tuotteille, myös tarkasteltavana olevalle tuotteelle. Osuudet on määritetty SION-vakionormien perusteella ja niissä otetaan huomioon tuonnin oletettu osuus vientituotteeseen käytetyistä tuotantopanoksista ja kyseisestä oletetusta tuonnista kannettu tulli riippumatta siitä, onko tuontitullit tosiasiallisesti maksettu vai ei. |
| --- | --- |

(50)

Tukikelpoinen viejä voi hakea DEPBS-hyvityksiä, jotka lasketaan prosenttiosuutena järjestelmän mukaisesti vietyjen tuotteiden arvosta. Intian viranomaiset ovat vahvistaneet tällaiset DEPBS-prosenttiosuudet useimmille tuotteille, myös tarkasteltavana olevalle tuotteelle. Osuudet on määritetty SION-vakionormien perusteella ja niissä otetaan huomioon tuonnin oletettu osuus vientituotteeseen käytetyistä tuotantopanoksista ja kyseisestä oletetusta tuonnista kannettu tulli riippumatta siitä, onko tuontitullit tosiasiallisesti maksettu vai ei.

| (51) | Yrityksen on tämän järjestelmän eduista hyötyäkseen harjoitettava vientiä. Vientihetkellä viejän on ilmoitettava Intian viranomaisille, että vienti tapahtuu DEPBS-järjestelmän mukaisesti. Tavaroiden vientiä varten Intian tulliviranomaiset antavat lähetysmenettelyn aikana viennin lähetysasiakirjan. Asiakirjasta käy muun muassa ilmi kyseiselle vientitapahtumalle myönnettävä DEPBS-hyvitys. Tässä vaiheessa viejä tietää, millaisen edun se saa. Sen jälkeen, kun tulliviranomaiset ovat kyseisen asiakirjan antaneet, Intian viranomaiset eivät voi enää vaikuttaa DEPBS-hyvityksen myöntämiseen. DEPBS-prosenteista sovelletaan etua laskettaessa sitä, joka on voimassa vienti-ilmoituksen tekohetkellä. Tämän vuoksi edun määrää ei ole mahdollista muuttaa takautuvasti. |
| --- | --- |

(51)

Yrityksen on tämän järjestelmän eduista hyötyäkseen harjoitettava vientiä. Vientihetkellä viejän on ilmoitettava Intian viranomaisille, että vienti tapahtuu DEPBS-järjestelmän mukaisesti. Tavaroiden vientiä varten Intian tulliviranomaiset antavat lähetysmenettelyn aikana viennin lähetysasiakirjan. Asiakirjasta käy muun muassa ilmi kyseiselle vientitapahtumalle myönnettävä DEPBS-hyvitys. Tässä vaiheessa viejä tietää, millaisen edun se saa. Sen jälkeen, kun tulliviranomaiset ovat kyseisen asiakirjan antaneet, Intian viranomaiset eivät voi enää vaikuttaa DEPBS-hyvityksen myöntämiseen. DEPBS-prosenteista sovelletaan etua laskettaessa sitä, joka on voimassa vienti-ilmoituksen tekohetkellä. Tämän vuoksi edun määrää ei ole mahdollista muuttaa takautuvasti.

| (52) | Todettiin myös, että Intian kirjanpitonormien mukaisesti DEPBS-hyvitykset on vientivelvoitteen täytyttyä mahdollista kirjata tileihin suoriteperusteella tulona. |
| --- | --- |

(52)

Todettiin myös, että Intian kirjanpitonormien mukaisesti DEPBS-hyvitykset on vientivelvoitteen täytyttyä mahdollista kirjata tileihin suoriteperusteella tulona.

| (53) | Näitä hyvityksiä voidaan käyttää minkä tahansa tuontirajoitusten alaan kuulumattomien tavaroiden, tuotantohyödykkeitä lukuun ottamatta, myöhemmin tapahtuvan tuonnin tullien maksamiseen. Hyvityksiä käyttäen tuodut tavarat voidaan myydä kotimarkkinoilla (jolloin niihin sovelletaan liikevaihtoveroa) tai käyttää muutoin. |
| --- | --- |

(53)

Näitä hyvityksiä voidaan käyttää minkä tahansa tuontirajoitusten alaan kuulumattomien tavaroiden, tuotantohyödykkeitä lukuun ottamatta, myöhemmin tapahtuvan tuonnin tullien maksamiseen. Hyvityksiä käyttäen tuodut tavarat voidaan myydä kotimarkkinoilla (jolloin niihin sovelletaan liikevaihtoveroa) tai käyttää muutoin.

| (54) | DEPBS-hyvitykset ovat vapaasti siirrettävissä ja voimassa 12 kuukauden ajan niiden myöntämisestä. |
| --- | --- |

(54)

DEPBS-hyvitykset ovat vapaasti siirrettävissä ja voimassa 12 kuukauden ajan niiden myöntämisestä.

| (55) | DEPBS-hyvityksiä koskeva hakemus voi kattaa 25 vientitapahtumaa ja sähköisesti tehtynä rajoittamattoman määrän vientitapahtumia. Tiukkoja määräaikoja ei tosiasiallisesti sovelleta, koska HOP I 02–07 -käsikirjan luvussa 4.47 mainitut ajanjaksot lasketaan aina DEPBS-hakemukseen sisältyvästä viimeisimmästä vientitapahtumasta. |
| --- | --- |

(55)

DEPBS-hyvityksiä koskeva hakemus voi kattaa 25 vientitapahtumaa ja sähköisesti tehtynä rajoittamattoman määrän vientitapahtumia. Tiukkoja määräaikoja ei tosiasiallisesti sovelleta, koska HOP I 02–07 -käsikirjan luvussa 4.47 mainitut ajanjaksot lasketaan aina DEPBS-hakemukseen sisältyvästä viimeisimmästä vientitapahtumasta.

d)   Toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä esitetyt huomautukset

| (56) | Toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä kolme viejää, jotka saivat tukia DEPBS-järjestelmästä, esitti huomautuksensa järjestelmän edellä esitetystä analyysistä. Ne väittivät, että i) toisin kuin johdanto-osan 53 ja 59 kappaleen päätelmissä esitetään, DEPBS-järjestelmässä tuodut ainekset on käytettävä vientituotteen tuotantoon ja DEPBS-hyvityksiä voi saada ainoastaan, jos viedään tuotteita, joiden tuotantopanoksista on kannettu tuontitulli, ii) tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien tukien määrän uutta laskentamenetelmää (jossa keskitytään vientitapahtumaan, katso jäljempänä johdanto-osan 61 ja 62 kappale) ei pitäisi käyttää, koska etu saadaan vasta hyvityksen käytön yhteydessä ja koska uusi lähestymistapa poikkeaa syrjivästi EY:n aiemmasta käytännöstä, iii) DEPBS-järjestelmä voi oikeuttaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoon ainoastaan niiltä osin kuin hyvityksiä on saatu tarkasteltavana olevan tuotteen osalta ja iv) helmikuussa 2004 tehty DEPBS-prosenttien alentaminen olisi otettava huomioon. |
| --- | --- |

(56)

Toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä kolme viejää, jotka saivat tukia DEPBS-järjestelmästä, esitti huomautuksensa järjestelmän edellä esitetystä analyysistä. Ne väittivät, että i) toisin kuin johdanto-osan 53 ja 59 kappaleen päätelmissä esitetään, DEPBS-järjestelmässä tuodut ainekset on käytettävä vientituotteen tuotantoon ja DEPBS-hyvityksiä voi saada ainoastaan, jos viedään tuotteita, joiden tuotantopanoksista on kannettu tuontitulli, ii) tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien tukien määrän uutta laskentamenetelmää (jossa keskitytään vientitapahtumaan, katso jäljempänä johdanto-osan 61 ja 62 kappale) ei pitäisi käyttää, koska etu saadaan vasta hyvityksen käytön yhteydessä ja koska uusi lähestymistapa poikkeaa syrjivästi EY:n aiemmasta käytännöstä, iii) DEPBS-järjestelmä voi oikeuttaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoon ainoastaan niiltä osin kuin hyvityksiä on saatu tarkasteltavana olevan tuotteen osalta ja iv) helmikuussa 2004 tehty DEPBS-prosenttien alentaminen olisi otettava huomioon.

e)   DEPBS-järjestelmää koskevat päätelmät

| (57) | DEPBS-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. DEPBS-hyvityksissä on kyse Intian viranomaisten taloudellisesta tuesta, sillä hyvitystä käytetään aikanaan tuontitullien maksamiseen, mikä vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi DEPBS-hyvityksestä koituu etua viejälle, koska se lisää tämän maksuvalmiutta. |
| --- | --- |

(57)

DEPBS-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. DEPBS-hyvityksissä on kyse Intian viranomaisten taloudellisesta tuesta, sillä hyvitystä käytetään aikanaan tuontitullien maksamiseen, mikä vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi DEPBS-hyvityksestä koituu etua viejälle, koska se lisää tämän maksuvalmiutta.

| (58) | Lisäksi DEPBS-järjestelmä on oikeudellisesti vientituloksesta riippuva, joten perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti se on erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista. |
| --- | --- |

(58)

Lisäksi DEPBS-järjestelmä on oikeudellisesti vientituloksesta riippuva, joten perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti se on erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista.

| (59) | Tätä järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan tarkoittamana sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevan i alakohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) tarkkojen edellytysten mukainen. Viejää ei velvoiteta tosiasiallisesti käyttämään tullitta tuotuja tavaroita tuotantoprosessissa eikä hyvityksen määrää lasketa tosiasiallisesti käytettyjen tuotantopanosten perusteella. Käytössä ei myöskään ole mitään järjestelmää tai menettelyä, jonka avulla voitaisiin tarkistaa, mitkä tuotantopanokset käytetään vientituotteen tuotannossa tai onko tuontitulleja palautettu liikaa perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa ja liitteissä II ja III tarkoitetulla tavalla. Viejä voi saada DEPBS-järjestelmän edut, vaikkei se toisi maahan lainkaan tuotantopanoksia. Edun saamiseen riittää pelkästään se, että kyseinen viejä vie tavaroita, eikä sen tarvitse osoittaa, että tuotantopanoksia on tuotu maahan. Näin ollen myös viejät, jotka hankkivat kaikki tuotantopanoksensa kotimarkkinoilta eivätkä tuo maahan mitään tuotantopanoksina käytettäviksi kelpaavia tuotteita, voivat saada DEPBS-järjestelmän etuuksia. |
| --- | --- |

(59)

Tätä järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan tarkoittamana sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevan i alakohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) tarkkojen edellytysten mukainen. Viejää ei velvoiteta tosiasiallisesti käyttämään tullitta tuotuja tavaroita tuotantoprosessissa eikä hyvityksen määrää lasketa tosiasiallisesti käytettyjen tuotantopanosten perusteella. Käytössä ei myöskään ole mitään järjestelmää tai menettelyä, jonka avulla voitaisiin tarkistaa, mitkä tuotantopanokset käytetään vientituotteen tuotannossa tai onko tuontitulleja palautettu liikaa perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa ja liitteissä II ja III tarkoitetulla tavalla. Viejä voi saada DEPBS-järjestelmän edut, vaikkei se toisi maahan lainkaan tuotantopanoksia. Edun saamiseen riittää pelkästään se, että kyseinen viejä vie tavaroita, eikä sen tarvitse osoittaa, että tuotantopanoksia on tuotu maahan. Näin ollen myös viejät, jotka hankkivat kaikki tuotantopanoksensa kotimarkkinoilta eivätkä tuo maahan mitään tuotantopanoksina käytettäviksi kelpaavia tuotteita, voivat saada DEPBS-järjestelmän etuuksia.

| (60) | Erään viejän väitteelle, että järjestelmässä tuodut ainekset on käytettävä vientituotteen tuotantoon, eikä väitteelle, että DEPBS-hyvitysten saaminen edellyttää käytetyistä tuotantopanoksista kannettua tuontitullia, ei kuitenkaan esitetty perusteluita. Tässä yhteydessä olisi huomattava myös, etteivät Intian viranomaiset missään vaiheessa kiistäneet edellä esitettyä DEPBS-järjestelmän tosiseikkoihin perustuvaa kuvausta. Tästä syystä kyseiset väitteet oli hylättävä. |
| --- | --- |

(60)

Erään viejän väitteelle, että järjestelmässä tuodut ainekset on käytettävä vientituotteen tuotantoon, eikä väitteelle, että DEPBS-hyvitysten saaminen edellyttää käytetyistä tuotantopanoksista kannettua tuontitullia, ei kuitenkaan esitetty perusteluita. Tässä yhteydessä olisi huomattava myös, etteivät Intian viranomaiset missään vaiheessa kiistäneet edellä esitettyä DEPBS-järjestelmän tosiseikkoihin perustuvaa kuvausta. Tästä syystä kyseiset väitteet oli hylättävä.

f)   Tuen määrän laskeminen

| (61) | Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan ja 5 artiklan mukaisesti tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä laskettiin sen edun mukaan, joka vastaanottajalle todettiin koituneen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tässä yhteydessä katsottiin, että etu koituu pyynnön esittäjälle sillä hetkellä, kun vientitapahtuma suoritetaan järjestelmän mukaisesti. Kyseisellä hetkellä Intian viranomaisten on siis luovuttava tulleista, ja tämä luopuminen on perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettua taloudellista tukea. Kuten edellä johdanto-osan 51 kappaleessa todetaan, Intian viranomaiset eivät voi enää vaikuttaa tuen myöntämiseen eivätkä tuen määrään sen jälkeen, kun tulliviranomaiset ovat antaneet viennin lähetysasiakirjan, josta muun muassa käy ilmi kyseiselle vientitapahtumalle myönnettävä DEPBS-hyvitys. Samassa kappaleessa todetaan myös, että tosiasiallisen viennin ja DEPBS-lisenssin myöntämisen välisenä aikana DEPBS-prosenteissa tapahtuneet muutokset eivät vaikuta annettavan edun määrään taannehtivasti. Lisäksi, kuten edellä johdanto-osan 52 kappaleessa todetaan, yritykset voivat Intian kirjanpitonormien mukaisesti kirjata DEPBS-hyvitykset suoritusperusteella tulona tileihin vientihetkellä. Koska yritys tietää saavansa DEPBS-järjestelmän mukaista tukea ja tosiasiassa etuja muistakin järjestelmistä, se on kilpailun kannalta paremmassa asemassa, sillä se voi tuet huomioon ottaen tarjota alhaisempia hintoja. |
| --- | --- |

(61)

Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan ja 5 artiklan mukaisesti tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä laskettiin sen edun mukaan, joka vastaanottajalle todettiin koituneen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tässä yhteydessä katsottiin, että etu koituu pyynnön esittäjälle sillä hetkellä, kun vientitapahtuma suoritetaan järjestelmän mukaisesti. Kyseisellä hetkellä Intian viranomaisten on siis luovuttava tulleista, ja tämä luopuminen on perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettua taloudellista tukea. Kuten edellä johdanto-osan 51 kappaleessa todetaan, Intian viranomaiset eivät voi enää vaikuttaa tuen myöntämiseen eivätkä tuen määrään sen jälkeen, kun tulliviranomaiset ovat antaneet viennin lähetysasiakirjan, josta muun muassa käy ilmi kyseiselle vientitapahtumalle myönnettävä DEPBS-hyvitys. Samassa kappaleessa todetaan myös, että tosiasiallisen viennin ja DEPBS-lisenssin myöntämisen välisenä aikana DEPBS-prosenteissa tapahtuneet muutokset eivät vaikuta annettavan edun määrään taannehtivasti. Lisäksi, kuten edellä johdanto-osan 52 kappaleessa todetaan, yritykset voivat Intian kirjanpitonormien mukaisesti kirjata DEPBS-hyvitykset suoritusperusteella tulona tileihin vientihetkellä. Koska yritys tietää saavansa DEPBS-järjestelmän mukaista tukea ja tosiasiassa etuja muistakin järjestelmistä, se on kilpailun kannalta paremmassa asemassa, sillä se voi tuet huomioon ottaen tarjota alhaisempia hintoja.

| (62) | Tasoitustullin käyttöönoton perusteena on kuitenkin oikaista epäterveet kaupan käytännöt, jotka perustuvat laittomaan kilpailuetuun. Edellä esitetyn perusteella katsotaan asianmukaiseksi arvioinniksi, että DEPBS-järjestelmästä saatu etu on kaikista järjestelmän mukaisista vientitapahtumista tutkimusajanjakson aikana hankittujen hyvitysten summa. |
| --- | --- |

(62)

Tasoitustullin käyttöönoton perusteena on kuitenkin oikaista epäterveet kaupan käytännöt, jotka perustuvat laittomaan kilpailuetuun. Edellä esitetyn perusteella katsotaan asianmukaiseksi arvioinniksi, että DEPBS-järjestelmästä saatu etu on kaikista järjestelmän mukaisista vientitapahtumista tutkimusajanjakson aikana hankittujen hyvitysten summa.

| (63) | Toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä esitetyt huomautukset eivät ole johtaneet tämän laskentatavan muuttamiseen. Euroopan yhteisöt ovat jo käyttäneet uutta menetelmää viime aikoina esimerkiksi grafiittielektrodijärjestelmän tapauksessa (7). Myöskään oikeusvarmuuden ja perustellun luottamuksen periaatteet eivät ole esteenä menetelmän muuttamiselle. Ensinnäkään uusi menetelmä ei johda järjestelmän täydelliseen uudelleenarviointiin; järjestelmä on aina todettu tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavaksi. Muutos koskee ainoastaan tuen määrän laskentaa, jotta sen yhteys tosiasialliseen tilanteeseen tiettynä tutkimusajanjaksona on selvempi. Toiseksi uuden menetelmän taustalla ovat muun muassa komission viimeaikaisissa tutkimuksissa toteamat tosiseikat eli esimerkiksi se, että Intian kirjanpitonormien mukaisesti DEPBS-hyvitykset kirjataan suoritusperusteella ja että hyvityksiä koskeviin hakemuksiin ei tosiasiallisesti sovelleta määräaikoja vienti- ja tuontipolitiikassa. Lisäksi toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä esitettyjen huomautusten perusteella on varmistunut, että kyseistä järjestelmää sovellettaessa viejä on vientitapahtuman hetkellä saanut peruuttamattoman oikeuden DEPBS-hyvityksiin. Kyseinen hetki on ratkaisevan tärkeä määritettäessä edun koituminen edellä johdanto-osan 61 kappaleessa esitetyn mukaisesti; myöhemmällä käytöllä ei ole merkitystä, sillä etuun oikeutettu viejä on jo taloudellisesti paremmassa asemassa. |
| --- | --- |

(63)

Toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä esitetyt huomautukset eivät ole johtaneet tämän laskentatavan muuttamiseen. Euroopan yhteisöt ovat jo käyttäneet uutta menetelmää viime aikoina esimerkiksi grafiittielektrodijärjestelmän tapauksessa (7). Myöskään oikeusvarmuuden ja perustellun luottamuksen periaatteet eivät ole esteenä menetelmän muuttamiselle. Ensinnäkään uusi menetelmä ei johda järjestelmän täydelliseen uudelleenarviointiin; järjestelmä on aina todettu tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavaksi. Muutos koskee ainoastaan tuen määrän laskentaa, jotta sen yhteys tosiasialliseen tilanteeseen tiettynä tutkimusajanjaksona on selvempi. Toiseksi uuden menetelmän taustalla ovat muun muassa komission viimeaikaisissa tutkimuksissa toteamat tosiseikat eli esimerkiksi se, että Intian kirjanpitonormien mukaisesti DEPBS-hyvitykset kirjataan suoritusperusteella ja että hyvityksiä koskeviin hakemuksiin ei tosiasiallisesti sovelleta määräaikoja vienti- ja tuontipolitiikassa. Lisäksi toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä esitettyjen huomautusten perusteella on varmistunut, että kyseistä järjestelmää sovellettaessa viejä on vientitapahtuman hetkellä saanut peruuttamattoman oikeuden DEPBS-hyvityksiin. Kyseinen hetki on ratkaisevan tärkeä määritettäessä edun koituminen edellä johdanto-osan 61 kappaleessa esitetyn mukaisesti; myöhemmällä käytöllä ei ole merkitystä, sillä etuun oikeutettu viejä on jo taloudellisesti paremmassa asemassa.

| (64) | Toisin kuin eräät vientiä harjoittavat tuottajat esittävät, myös sellaiset DEPBS-hyvitykset, jotka on saatu muiden tuotteiden kuin tarkasteltavana olevan tuotteen viennissä, oli otettava huomioon määriteltäessä tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien DEPBS-hyvitysten määrää. DEPBS-järjestelmässä ei mitenkään velvoiteta käyttämään hyvityksiä tiettyyn tuotteeseen liittyvien tuotantopanosten tullittomaan tuontiin. Sen sijaan DEPBS-hyvitykset ovat vapaasti siirrettävissä, niitä voidaan jopa myydä ja käyttää minkä tahansa tuontirajoitusten alaan kuulumattomien tavaroiden tuontiin (tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantopanokset kuuluvat tähän ryhmään) tuotantohyödykkeitä lukuun ottamatta. Näin ollen tarkasteltavana oleva tuote voi saada etua kaikista annetuista DEPBS-hyvityksistä. |
| --- | --- |

(64)

Toisin kuin eräät vientiä harjoittavat tuottajat esittävät, myös sellaiset DEPBS-hyvitykset, jotka on saatu muiden tuotteiden kuin tarkasteltavana olevan tuotteen viennissä, oli otettava huomioon määriteltäessä tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien DEPBS-hyvitysten määrää. DEPBS-järjestelmässä ei mitenkään velvoiteta käyttämään hyvityksiä tiettyyn tuotteeseen liittyvien tuotantopanosten tullittomaan tuontiin. Sen sijaan DEPBS-hyvitykset ovat vapaasti siirrettävissä, niitä voidaan jopa myydä ja käyttää minkä tahansa tuontirajoitusten alaan kuulumattomien tavaroiden tuontiin (tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantopanokset kuuluvat tähän ryhmään) tuotantohyödykkeitä lukuun ottamatta. Näin ollen tarkasteltavana oleva tuote voi saada etua kaikista annetuista DEPBS-hyvityksistä.

| (65) | Lisäksi tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen tapahtuneita DEPBS-prosenttien alentamisia ei voida ottaa huomioon, koska perusasetuksen 11 artiklan 1 kohdan mukaan tutkimusjakson jälkeistä aikaa koskevia tietoja ei tavallisesti oteta huomioon. Ei myöskään ole takuita siitä, että Intian viranomaiset eivät nosta DEPBS-kantoja tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(65)

Lisäksi tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen tapahtuneita DEPBS-prosenttien alentamisia ei voida ottaa huomioon, koska perusasetuksen 11 artiklan 1 kohdan mukaan tutkimusjakson jälkeistä aikaa koskevia tietoja ei tavallisesti oteta huomioon. Ei myöskään ole takuita siitä, että Intian viranomaiset eivät nosta DEPBS-kantoja tulevaisuudessa.

| (66) | Perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen hankinnassa syntyneet välttämättömät kulut vähennettiin perustelluista pyynnöistä näin määritellyistä hyvityksistä, jolloin saatiin tuen määrä (osoittaja). Tuen määrä on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona saadulle viennin kokonaisliikevaihdolle; se on nimittäjä, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Järjestelmästä sai tarkastelua koskevan tutkimuksen aikana tukea viisi yritystä; tuki vaihteli 3,2 ja 8,0 prosentin välillä (katso jäljempänä johdanto-osan 154 kappaleessa oleva taulukko). |
| --- | --- |

(66)

Perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen hankinnassa syntyneet välttämättömät kulut vähennettiin perustelluista pyynnöistä näin määritellyistä hyvityksistä, jolloin saatiin tuen määrä (osoittaja). Tuen määrä on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona saadulle viennin kokonaisliikevaihdolle; se on nimittäjä, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Järjestelmästä sai tarkastelua koskevan tutkimuksen aikana tukea viisi yritystä; tuki vaihteli 3,2 ja 8,0 prosentin välillä (katso jäljempänä johdanto-osan 154 kappaleessa oleva taulukko).

3)   Vientiin suuntautuneiden yksikköjen järjestelmä (Export Oriented Units Scheme, EOUS) / Erityistalousalueiden järjestelmä (Special Economic Zones Scheme, SEZS)

a)   Oikeusperusta

| (67) | Kyseisiä järjestelmiä selostetaan EXIM-policy 02–07 -asiakirjan luvussa 6 (EOUS) ja HOP I 02–07 -käsikirjan luvussa 7 (SEZS). |
| --- | --- |

(67)

Kyseisiä järjestelmiä selostetaan EXIM-policy 02–07 -asiakirjan luvussa 6 (EOUS) ja HOP I 02–07 -käsikirjan luvussa 7 (SEZS).

b)   Tukikelpoisuus

| (68) | Kaikki yritykset, jotka periaatteessa sitoutuvat viemään koko tavara- tai palvelutuotantonsa – lukuun ottamatta yksinomaan kauppiaina toimivia yrityksiä – voidaan perustaa SEZS- tai EOUS-järjestelmien mukaisesti. Palvelualan ja maatalouden alan yrityksistä poiketen teollisuusyritysten on kuitenkin tehtävä tietty vähimmäismäärä investointeja käyttöomaisuuteen (10 miljoonaa Intian rupiaa) voidakseen saada tukea EOUS-järjestelmästä. |
| --- | --- |

(68)

Kaikki yritykset, jotka periaatteessa sitoutuvat viemään koko tavara- tai palvelutuotantonsa – lukuun ottamatta yksinomaan kauppiaina toimivia yrityksiä – voidaan perustaa SEZS- tai EOUS-järjestelmien mukaisesti. Palvelualan ja maatalouden alan yrityksistä poiketen teollisuusyritysten on kuitenkin tehtävä tietty vähimmäismäärä investointeja käyttöomaisuuteen (10 miljoonaa Intian rupiaa) voidakseen saada tukea EOUS-järjestelmästä.

c)   Käytännön toteutus

| (69) | SEZS-järjestelmä on aiemman vientiteollisuuden vapaa-alueiden järjestelmän (Export Processing Zones Scheme, EPZS) seuraaja. Erityistalousalueet (SEZ) ovat tarkkaan rajattuja tullittomia erityisalueita, joita pidetään EXIM-policy 02–07 -asiakirjassa toisen maan alueena kaupan, tullien ja verojen näkökulmasta. Nyt on toiminnassa 14 tällaista erityisaluetta, ja Intian viranomaiset ovat hyväksyneet 13 uuden alueen perustamisen. |
| --- | --- |

(69)

SEZS-järjestelmä on aiemman vientiteollisuuden vapaa-alueiden järjestelmän (Export Processing Zones Scheme, EPZS) seuraaja. Erityistalousalueet (SEZ) ovat tarkkaan rajattuja tullittomia erityisalueita, joita pidetään EXIM-policy 02–07 -asiakirjassa toisen maan alueena kaupan, tullien ja verojen näkökulmasta. Nyt on toiminnassa 14 tällaista erityisaluetta, ja Intian viranomaiset ovat hyväksyneet 13 uuden alueen perustamisen.

| (70) | Vientiin suuntautuneet yksiköt (EOU) taas ovat maantieteellisesti joustavampia ja niitä voidaan perustaa minne tahansa Intiaan. Järjestelmä täydentää SEZS-järjestelmää. |
| --- | --- |

(70)

Vientiin suuntautuneet yksiköt (EOU) taas ovat maantieteellisesti joustavampia ja niitä voidaan perustaa minne tahansa Intiaan. Järjestelmä täydentää SEZS-järjestelmää.

| (71) | Vientiin suuntautuneen yksikön tai erityistalousalueen asemaa koskevassa hakemuksessa on mainittava seuraavien viiden vuoden ajalta tiedot muun muassa suunnitelluista tuotantomääristä, viennin arvioidusta arvosta, tuontitarpeista ja kotimarkkinahankintojen tarpeista. Jos viranomaiset hyväksyvät yrityksen hakemuksen, yritykselle ilmoitetaan hyväksymisen edellytyksistä. Erityistalousalueella sijaitsevan yrityksen ja vientiin suuntautuneen yksikön asemaa koskeva sopimus on voimassa viisi vuotta. Sopimus voidaan uusia useammaksi kaudeksi. |
| --- | --- |

(71)

Vientiin suuntautuneen yksikön tai erityistalousalueen asemaa koskevassa hakemuksessa on mainittava seuraavien viiden vuoden ajalta tiedot muun muassa suunnitelluista tuotantomääristä, viennin arvioidusta arvosta, tuontitarpeista ja kotimarkkinahankintojen tarpeista. Jos viranomaiset hyväksyvät yrityksen hakemuksen, yritykselle ilmoitetaan hyväksymisen edellytyksistä. Erityistalousalueella sijaitsevan yrityksen ja vientiin suuntautuneen yksikön asemaa koskeva sopimus on voimassa viisi vuotta. Sopimus voidaan uusia useammaksi kaudeksi.

| (72) | Olennaista kyseisille alueille tai yksiköille on EXIM-policy 02–07 -asiakirjan velvoite, jonka mukaan niiden on saavutettava nk. nettovaluutta-ansiot eli viennin kokonaisarvon on viiden vuoden viitekautena oltava suurempi kuin tuontituotteiden kokonaisarvo. |
| --- | --- |

(72)

Olennaista kyseisille alueille tai yksiköille on EXIM-policy 02–07 -asiakirjan velvoite, jonka mukaan niiden on saavutettava nk. nettovaluutta-ansiot eli viennin kokonaisarvon on viiden vuoden viitekautena oltava suurempi kuin tuontituotteiden kokonaisarvo.

| (73) | Erityistalousalueella olevat yritykset ja vientiin suuntautuneet yksiköt voivat saada seuraavia etuja:






  i) | vapautus kaikenlaisten valmistukseen, tuotantoon tai käsittelyyn tarvittavien tai niiden yhteydessä käytettävien tavaroiden (myös tuotantohyödykkeiden, raaka-aineiden ja kulutustavaroiden) tuontitulleista; |
| --- | --- | --- |

(73)

Erityistalousalueella olevat yritykset ja vientiin suuntautuneet yksiköt voivat saada seuraavia etuja:

i)

vapautus kaikenlaisten valmistukseen, tuotantoon tai käsittelyyn tarvittavien tai niiden yhteydessä käytettävien tavaroiden (myös tuotantohyödykkeiden, raaka-aineiden ja kulutustavaroiden) tuontitulleista;

| ii) | vapautus kotimarkkinoilta hankittujen tavaroiden valmisteverosta; |
| --- | --- |

ii)

vapautus kotimarkkinoilta hankittujen tavaroiden valmisteverosta;

| iii) | paikallisilta markkinoilta hankituista tavaroista maksetun valtion liikevaihtoveron palauttaminen; |
| --- | --- |

iii)

paikallisilta markkinoilta hankituista tavaroista maksetun valtion liikevaihtoveron palauttaminen;

| iv) | mahdollisuus myydä osa tuotannosta kotimarkkinoilla niin, että valmiiseen tuotteeseen sovellettavat maksut maksetaan, mikä poikkeaa yleisestä vaatimuksesta, joka edellyttää koko tuotannon viemistä; |
| --- | --- |

iv)

mahdollisuus myydä osa tuotannosta kotimarkkinoilla niin, että valmiiseen tuotteeseen sovellettavat maksut maksetaan, mikä poikkeaa yleisestä vaatimuksesta, joka edellyttää koko tuotannon viemistä;

| v) | vapautus viennistä saadusta myyntivoitosta yleensä kannettavasta tuloverosta tuloverolain 10A tai 10B §:n nojalla kymmenen vuoden ajan toiminnan alkamisesta, kuitenkin enintään vuoteen 2010 asti; |
| --- | --- |

v)

vapautus viennistä saadusta myyntivoitosta yleensä kannettavasta tuloverosta tuloverolain 10A tai 10B §:n nojalla kymmenen vuoden ajan toiminnan alkamisesta, kuitenkin enintään vuoteen 2010 asti;

| vi) | osakepääoma voi olla 100-prosenttisesti ulkomaisessa omistuksessa. |
| --- | --- |

vi)

osakepääoma voi olla 100-prosenttisesti ulkomaisessa omistuksessa.

| (74) | Vaikka järjestelmien edut ovat keskenään verrattavissa, myös tiettyjä eroja on. Esimerkiksi ainoastaan vientiin suuntautunut yksikkö voi saada 50 prosentin alennuksen kotimarkkinamyynnistä kannettavista maksuista, kun taas erityistalousalueilla toimivien yritysten on maksettava ne täysimääräisinä. Vientiin suuntautunut yksikkö voi myydä enintään 50 prosenttia liikevaihtonsa arvosta kotimarkkinoilla alennetuin maksuin. |
| --- | --- |

(74)

Vaikka järjestelmien edut ovat keskenään verrattavissa, myös tiettyjä eroja on. Esimerkiksi ainoastaan vientiin suuntautunut yksikkö voi saada 50 prosentin alennuksen kotimarkkinamyynnistä kannettavista maksuista, kun taas erityistalousalueilla toimivien yritysten on maksettava ne täysimääräisinä. Vientiin suuntautunut yksikkö voi myydä enintään 50 prosenttia liikevaihtonsa arvosta kotimarkkinoilla alennetuin maksuin.

| (75) | Näiden järjestelmien mukaisesti toimivat yksiköt ovat tullivalvonnassa olevia yksikköjä tullilain 65 §:n mukaisesti. |
| --- | --- |

(75)

Näiden järjestelmien mukaisesti toimivat yksiköt ovat tullivalvonnassa olevia yksikköjä tullilain 65 §:n mukaisesti.

| (76) | Niillä on oikeudellinen velvoite pitää määrätynmuotoista kirjaa kaikesta tuonnista, kaikkien tuotujen ainesten kulutuksesta ja käytöstä sekä kaikesta toteutuneesta viennistä. Nämä tiedot on toimitettava toimivaltaisille viranomaisille näiden vahvistamin säännöllisin väliajoin (neljännesvuosittain tai vuosittain annettavat toimintakertomukset). |
| --- | --- |

(76)

Niillä on oikeudellinen velvoite pitää määrätynmuotoista kirjaa kaikesta tuonnista, kaikkien tuotujen ainesten kulutuksesta ja käytöstä sekä kaikesta toteutuneesta viennistä. Nämä tiedot on toimitettava toimivaltaisille viranomaisille näiden vahvistamin säännöllisin väliajoin (neljännesvuosittain tai vuosittain annettavat toimintakertomukset).

| (77) | Vientiin suuntautuneen yksikön tai erityistalousalueen yksikön ei kuitenkaan missään vaiheessa tarvitse osoittaa tuotujen lähetysten yhteyttä vientiin, muihin yksikköihin tehtäviin siirtoihin, kotimarkkinamyyntiin tai varastoihin (HOP I 02–07, lisäyksen 14-I kohta 10.2 ja lisäyksen 14-II kohta 13.2). |
| --- | --- |

(77)

Vientiin suuntautuneen yksikön tai erityistalousalueen yksikön ei kuitenkaan missään vaiheessa tarvitse osoittaa tuotujen lähetysten yhteyttä vientiin, muihin yksikköihin tehtäviin siirtoihin, kotimarkkinamyyntiin tai varastoihin (HOP I 02–07, lisäyksen 14-I kohta 10.2 ja lisäyksen 14-II kohta 13.2).

| (78) | Kotimarkkinamyynnin lähetysten ja niiden kirjaamisen varmistus perustuu omavastuisuuteen. Vientiin suuntautuneen yksikön vientilähetysmenettelyjä valvoo kyseisessä yksikössä pysyvästi toimiva tulli- ja valmisteverovirkailija. Yrityksen on korvattava Intian valtiolle tällaisen pysyvän tullivalvonnasta vastaavan virkailijan palkka. |
| --- | --- |

(78)

Kotimarkkinamyynnin lähetysten ja niiden kirjaamisen varmistus perustuu omavastuisuuteen. Vientiin suuntautuneen yksikön vientilähetysmenettelyjä valvoo kyseisessä yksikössä pysyvästi toimiva tulli- ja valmisteverovirkailija. Yrityksen on korvattava Intian valtiolle tällaisen pysyvän tullivalvonnasta vastaavan virkailijan palkka.

| (79) | Kaikki erityistalousalueiden yksikköjen toiminta kyseisellä alueella, myös vienti ja tavaroiden jälleentuonti, perustuu omavastuisuuteen, ellei toisin määrätä (HOP I 02–07 -asiakirjan lisäyksen 14-II kohta 29). Tulliviranomaiset eivät siis rutiininomaisesti tarkasta erityistalousalueiden yksikköjen vientilähetyksiä. |
| --- | --- |

(79)

Kaikki erityistalousalueiden yksikköjen toiminta kyseisellä alueella, myös vienti ja tavaroiden jälleentuonti, perustuu omavastuisuuteen, ellei toisin määrätä (HOP I 02–07 -asiakirjan lisäyksen 14-II kohta 29). Tulliviranomaiset eivät siis rutiininomaisesti tarkasta erityistalousalueiden yksikköjen vientilähetyksiä.

| (80) | Tässä tapauksessa yksi yhteistyössä toiminut viejä käytti EOUS-järjestelmää. Koska SEZS-järjestelmää ei käytetty, tässä yhteydessä ei ole tarpeen arvioida, mahdollistaako se tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton. Kyseinen yhteistyössä toiminut viejä käytti EOUS-järjestelmää tuodakseen maahan raaka-aineita ja tuotantohyödykkeitä tuontitulleitta, hankkiakseen tuotteita kotimarkkinoilta valmisteveroitta ja saadakseen liikevaihtoveron palautuksen sekä voidakseen myydä osan tuotannostaan kotimarkkinoilla. Se sai siis kaikki johdanto-osan 73 kappaleen i–iv alakohdassa mainitut edut. Kyseinen viejä sai etuja myös EOUS-järjestelmän tuloverosta vapauttamista koskevien säännösten perusteella. Koska kyseinen tuloverosta vapauttaminen kuuluu yleisemminkin käytettävissä olevan tuloverosta vapauttamisen järjestelmän piiriin, sitä arvioidaan jäljempänä johdanto-osan 117 ja 118 kappaleessa. |
| --- | --- |

(80)

Tässä tapauksessa yksi yhteistyössä toiminut viejä käytti EOUS-järjestelmää. Koska SEZS-järjestelmää ei käytetty, tässä yhteydessä ei ole tarpeen arvioida, mahdollistaako se tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton. Kyseinen yhteistyössä toiminut viejä käytti EOUS-järjestelmää tuodakseen maahan raaka-aineita ja tuotantohyödykkeitä tuontitulleitta, hankkiakseen tuotteita kotimarkkinoilta valmisteveroitta ja saadakseen liikevaihtoveron palautuksen sekä voidakseen myydä osan tuotannostaan kotimarkkinoilla. Se sai siis kaikki johdanto-osan 73 kappaleen i–iv alakohdassa mainitut edut. Kyseinen viejä sai etuja myös EOUS-järjestelmän tuloverosta vapauttamista koskevien säännösten perusteella. Koska kyseinen tuloverosta vapauttaminen kuuluu yleisemminkin käytettävissä olevan tuloverosta vapauttamisen järjestelmän piiriin, sitä arvioidaan jäljempänä johdanto-osan 117 ja 118 kappaleessa.

d)   Toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä esitetyt huomautukset

| (81) | Eräs vientiä harjoittava tuottaja huomautti toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä, että EOUS-järjestelmä voi mahdollistaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton ainoastaan, jos kotimarkkinamyynnistä maksetut maksut eivät kata kokonaan tuontitullivapautuksia, joita on saatu kotimarkkinoilla myydyn tuotannon tuotantopanosten tuonnin yhteydessä (liiallinen tullinpalautus). Viejä katsoi, että EOUS-järjestelmässä, joka sen mukaan vastaa EY:n sisäisen jalostuksen järjestelmää, sovelletaan perusasetuksen liitteiden I, II ja III mukaista tarkastusjärjestelmää. Se väitti, että Intian viranomaiset eivät edellytä tuotantopanosten ja niitä käyttäen tuotetun vientituotannon yhteyksien osoittamista lähetyskohtaisesti (katso johdanto-osan 77 kappale), koska sitä ei edellytetä myöskään perusasetuksen tai WTO:n tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen mukaisessa tarkastusjärjestelmässä. Lisäksi viejä mainitsi, että tuotantopanosten ja tuotannon yhteys ilmenee yrityksen sisäisestä eräkirjanpitojärjestelmästä. Se huomautti myös, että sen kotimarkkinamyynti oli alle 5 prosenttia sen myynnistä tutkimusajanjaksolla. Se väitti samaten, että Intian viranomaisten määräajoin tekemä kuukausittaisten liikevaihtoveroilmoitusten tarkastelu vastasi riittävän hyvin perusasetuksen tarkastusjärjestelmiä koskevia vaatimuksia. |
| --- | --- |

(81)

Eräs vientiä harjoittava tuottaja huomautti toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä, että EOUS-järjestelmä voi mahdollistaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton ainoastaan, jos kotimarkkinamyynnistä maksetut maksut eivät kata kokonaan tuontitullivapautuksia, joita on saatu kotimarkkinoilla myydyn tuotannon tuotantopanosten tuonnin yhteydessä (liiallinen tullinpalautus). Viejä katsoi, että EOUS-järjestelmässä, joka sen mukaan vastaa EY:n sisäisen jalostuksen järjestelmää, sovelletaan perusasetuksen liitteiden I, II ja III mukaista tarkastusjärjestelmää. Se väitti, että Intian viranomaiset eivät edellytä tuotantopanosten ja niitä käyttäen tuotetun vientituotannon yhteyksien osoittamista lähetyskohtaisesti (katso johdanto-osan 77 kappale), koska sitä ei edellytetä myöskään perusasetuksen tai WTO:n tukia ja tasoitustulleja koskevan sopimuksen mukaisessa tarkastusjärjestelmässä. Lisäksi viejä mainitsi, että tuotantopanosten ja tuotannon yhteys ilmenee yrityksen sisäisestä eräkirjanpitojärjestelmästä. Se huomautti myös, että sen kotimarkkinamyynti oli alle 5 prosenttia sen myynnistä tutkimusajanjaksolla. Se väitti samaten, että Intian viranomaisten määräajoin tekemä kuukausittaisten liikevaihtoveroilmoitusten tarkastelu vastasi riittävän hyvin perusasetuksen tarkastusjärjestelmiä koskevia vaatimuksia.

| (82) | Viejä väitti edelleen, että i) laskelmissa ei pitäisi käyttää tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona tuotujen raaka-aineiden määrää, joka ilmoitetaan kyseisen yksikön vuosikertomuksen kohdassa 19, vaan pitäisi käyttää kohdassa 20 ilmoitettua kyseisenä aikana kulutettujen raaka-aineiden määrää, ja ii) tuotantohyödykkeiden tuonnin yhteydessä kantamattomien tullien kohdentamisajanjakson olisi perustuttava yrityskohtaiseen poistoaikaan eikä kaikkien vientiä harjoittavien tuottajien keskimääräiseen poistoaikaan. Lisäksi se väitti, että Intian tutkimusajanjakson aikaisen kaupalliseen korkoon perustuvan lisätyn koron määrä olisi laskettava kyseisen yksikön painotetulle keskimääräiselle perustasolle tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(82)

Viejä väitti edelleen, että i) laskelmissa ei pitäisi käyttää tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona tuotujen raaka-aineiden määrää, joka ilmoitetaan kyseisen yksikön vuosikertomuksen kohdassa 19, vaan pitäisi käyttää kohdassa 20 ilmoitettua kyseisenä aikana kulutettujen raaka-aineiden määrää, ja ii) tuotantohyödykkeiden tuonnin yhteydessä kantamattomien tullien kohdentamisajanjakson olisi perustuttava yrityskohtaiseen poistoaikaan eikä kaikkien vientiä harjoittavien tuottajien keskimääräiseen poistoaikaan. Lisäksi se väitti, että Intian tutkimusajanjakson aikaisen kaupalliseen korkoon perustuvan lisätyn koron määrä olisi laskettava kyseisen yksikön painotetulle keskimääräiselle perustasolle tutkimusajanjakson aikana.

e)   EOUS-järjestelmää koskevat päätelmät

| (83) | Vientiin suuntautuneiden yksikköjen saama vapautus kahdesta eri tuontitullista (perustulli ja erityinen lisätulli) ja liikevaihtoveron palauttaminen ovat perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettua Intian viranomaisten taloudellista tukea. Valtio luopuu tulosta, joka kannettaisiin, jos järjestelmää ei sovellettaisi, mistä vientiin suuntautunut yksikkö sai etua perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla, koska sen maksuvalmius parani, kun sen ei tarvinnut maksaa yleensä maksettavia tulleja ja kun se sai liikevaihtoveron palautuksen. |
| --- | --- |

(83)

Vientiin suuntautuneiden yksikköjen saama vapautus kahdesta eri tuontitullista (perustulli ja erityinen lisätulli) ja liikevaihtoveron palauttaminen ovat perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettua Intian viranomaisten taloudellista tukea. Valtio luopuu tulosta, joka kannettaisiin, jos järjestelmää ei sovellettaisi, mistä vientiin suuntautunut yksikkö sai etua perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla, koska sen maksuvalmius parani, kun sen ei tarvinnut maksaa yleensä maksettavia tulleja ja kun se sai liikevaihtoveron palautuksen.

| (84) | Vapautus valmisteverosta ja sitä vastaavasta tuontitullista (erityinen lisätulli) ei kuitenkaan merkitse sitä, että valtio luopuu tuloista, jotka muutoin kannettaisiin. Jos valmisteveroa ja erityistä lisätullia maksettaisiin, niitä voitaisiin käyttää hyvityksinä omia tulevia vero- ja tullimaksuja vastaan nk. CENVAT-järjestelmässä. Kyseiset verot ja tullit eivät siis ole lopullisia. CENVAT-hyvitysten vuoksi lopulliset verot ja tullit kannetaan ainoastaan lisäarvosta, ei tuotantopanoksista. |
| --- | --- |

(84)

Vapautus valmisteverosta ja sitä vastaavasta tuontitullista (erityinen lisätulli) ei kuitenkaan merkitse sitä, että valtio luopuu tuloista, jotka muutoin kannettaisiin. Jos valmisteveroa ja erityistä lisätullia maksettaisiin, niitä voitaisiin käyttää hyvityksinä omia tulevia vero- ja tullimaksuja vastaan nk. CENVAT-järjestelmässä. Kyseiset verot ja tullit eivät siis ole lopullisia. CENVAT-hyvitysten vuoksi lopulliset verot ja tullit kannetaan ainoastaan lisäarvosta, ei tuotantopanoksista.

| (85) | Näin ollen ainoastaan vapautus perustullista ja erityisestä lisätullista sekä liikevaihtoveron palautus ovat perusasetuksen 2 artiklassa tarkoitettua tukea. Ne ovat oikeudellisesti vientituloksesta riippuvia, joten perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti ne ovat erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista tukea. Vientiin suuntautuneen yksikön vientitavoite, josta säädetään EXIM-policy 02–07 -asiakirjan kohdassa 6.1, on etujen saamisen olennainen edellytys. |
| --- | --- |

(85)

Näin ollen ainoastaan vapautus perustullista ja erityisestä lisätullista sekä liikevaihtoveron palautus ovat perusasetuksen 2 artiklassa tarkoitettua tukea. Ne ovat oikeudellisesti vientituloksesta riippuvia, joten perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti ne ovat erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista tukea. Vientiin suuntautuneen yksikön vientitavoite, josta säädetään EXIM-policy 02–07 -asiakirjan kohdassa 6.1, on etujen saamisen olennainen edellytys.

| (86) | Lisäksi näitä tukia ei, toisin kuin eräs viejä esittää, voida pitää perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Ne eivät ole perusasetuksen liitteessä I olevan h ja i alakohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) tarkkojen edellytysten mukaisia. EOUS-järjestelmän ja EY:n sisäisen jalostuksen järjestelmän väitetyllä samankaltaisuudella ei ole tässä yhteydessä merkitystä, sillä EY:n järjestelmää ei tarkastella tässä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(86)

Lisäksi näitä tukia ei, toisin kuin eräs viejä esittää, voida pitää perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Ne eivät ole perusasetuksen liitteessä I olevan h ja i alakohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) tarkkojen edellytysten mukaisia. EOUS-järjestelmän ja EY:n sisäisen jalostuksen järjestelmän väitetyllä samankaltaisuudella ei ole tässä yhteydessä merkitystä, sillä EY:n järjestelmää ei tarkastella tässä tutkimuksessa.

| (87) | Jos liikevaihtoveron palautusta ja tuontitullista vapauttamista hyödynnetään tuotantohyödykkeiden ostamisessa, tämä jo itsessään on sallittuja tullinpalautusjärjestelmiä koskevien sääntöjen vastaista, koska kyseisiä hyödykkeitä ei kuluteta tuotantoprosessissa, kuten liitteessä I olevassa h alakohdassa (liikevaihtoveron palautus) ja i alakohdassa (tuontitullien peruuttaminen) edellytetään. Viejä vastusti tätä analyysia väittäen, että koska tuotantohyödykkeet ovat tuotannon kannalta välttämättömiä, niitä ei sellaisenaan voida sulkea sallittujen tullinpalautusjärjestelmien ulkopuolelle. Nämä perustelut eivät kuitenkaan saa vastakaikua liitteessä I olevasta h ja i alakohdasta, joiden sanamuodosta käy selvästi ilmi, että tuotantohyödykkeitä käytetään tuotannossa, ei kuluteta siinä. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(87)

Jos liikevaihtoveron palautusta ja tuontitullista vapauttamista hyödynnetään tuotantohyödykkeiden ostamisessa, tämä jo itsessään on sallittuja tullinpalautusjärjestelmiä koskevien sääntöjen vastaista, koska kyseisiä hyödykkeitä ei kuluteta tuotantoprosessissa, kuten liitteessä I olevassa h alakohdassa (liikevaihtoveron palautus) ja i alakohdassa (tuontitullien peruuttaminen) edellytetään. Viejä vastusti tätä analyysia väittäen, että koska tuotantohyödykkeet ovat tuotannon kannalta välttämättömiä, niitä ei sellaisenaan voida sulkea sallittujen tullinpalautusjärjestelmien ulkopuolelle. Nämä perustelut eivät kuitenkaan saa vastakaikua liitteessä I olevasta h ja i alakohdasta, joiden sanamuodosta käy selvästi ilmi, että tuotantohyödykkeitä käytetään tuotannossa, ei kuluteta siinä. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä.

| (88) | Myös muiden järjestelmästä saatavien etujen suhteen ja viejän näkökantojen huolellisesta tarkastelusta huolimatta vahvistettiin lisäksi, että Intian viranomaisilla ei ole käytössä tehokasta tarkastusjärjestelmää tai -menettelyä, jolla voitaisiin varmistaa, onko vientituotteen tuotannossa kulutettu tulleitta tai liikevaihtoveroitta hankittuja tuotantopanoksia ja missä määrin (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 4 alakohta ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta perusasetuksen liitteessä III olevan II kohdan 2 alakohta). |
| --- | --- |

(88)

Myös muiden järjestelmästä saatavien etujen suhteen ja viejän näkökantojen huolellisesta tarkastelusta huolimatta vahvistettiin lisäksi, että Intian viranomaisilla ei ole käytössä tehokasta tarkastusjärjestelmää tai -menettelyä, jolla voitaisiin varmistaa, onko vientituotteen tuotannossa kulutettu tulleitta tai liikevaihtoveroitta hankittuja tuotantopanoksia ja missä määrin (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 4 alakohta ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta perusasetuksen liitteessä III olevan II kohdan 2 alakohta).

| (89) | Vientiin suuntautunut yksikkö voi myydä huomattavia määriä tuotannostaan kotimarkkinoilla, jopa 50 prosenttia vuotuisesta liikevaihdostaan. Laissa ei näin ollen ole velvoitetta viedä kaikki valmistuksen tuloksena olevat tuotteet. Lisäksi varmennuksen omavastuisuuden vuoksi kyseistä kotimarkkinakauppaa ei ohjaa tai valvo valtion virkailija. Vientiin suuntautuneen yksikön tullivalvonnassa olevat toimitilat ovat ainakin osittain Intian viranomaisten fyysisen valvonnan ulkopuolella. Tämä korostaa kuitenkin muiden valvontaan liittyvien tekijöiden merkitystä. Erityisesti tuotantopanosten ja tuloksena olevien vientituotteiden yhteyden säilyttämisen valvonta on tärkeää tullinpalautusjärjestelmän tarkastusjärjestelmässä. Katsottiin, että tässä tutkimuksessa kyseessä ollut vientiin suuntautunut yksikkö ei myynyt tutkimusajanjaksona kotimarkkinoilla 50:tä prosenttia kokonaisliikevaihdostaan, vaan ainoastaan noin 5 prosenttia. Tällä ei kuitenkaan ole vaikutusta sovelletun tarkastusjärjestelmän asianmukaisuuden yleisen arvioinnin kannalta. |
| --- | --- |

(89)

Vientiin suuntautunut yksikkö voi myydä huomattavia määriä tuotannostaan kotimarkkinoilla, jopa 50 prosenttia vuotuisesta liikevaihdostaan. Laissa ei näin ollen ole velvoitetta viedä kaikki valmistuksen tuloksena olevat tuotteet. Lisäksi varmennuksen omavastuisuuden vuoksi kyseistä kotimarkkinakauppaa ei ohjaa tai valvo valtion virkailija. Vientiin suuntautuneen yksikön tullivalvonnassa olevat toimitilat ovat ainakin osittain Intian viranomaisten fyysisen valvonnan ulkopuolella. Tämä korostaa kuitenkin muiden valvontaan liittyvien tekijöiden merkitystä. Erityisesti tuotantopanosten ja tuloksena olevien vientituotteiden yhteyden säilyttämisen valvonta on tärkeää tullinpalautusjärjestelmän tarkastusjärjestelmässä. Katsottiin, että tässä tutkimuksessa kyseessä ollut vientiin suuntautunut yksikkö ei myynyt tutkimusajanjaksona kotimarkkinoilla 50:tä prosenttia kokonaisliikevaihdostaan, vaan ainoastaan noin 5 prosenttia. Tällä ei kuitenkaan ole vaikutusta sovelletun tarkastusjärjestelmän asianmukaisuuden yleisen arvioinnin kannalta.

| (90) | Muiden valvontatoimien osalta muistutettakoon, että kuten edellä johdanto-osan 77 kappaleessa mainitaan ja viejän esittämien näkökantojen perusteella on voitu varmistaa, vientiin suuntautuneella yksiköllä ei missään vaiheessa ole oikeudellista velvoitetta osoittaa tuotujen lähetysten ja vastaavan tuloksena olevan tuotteen toimitusten välisiä yhteyksiä. Intian viranomaiset voisivat kuitenkin ainoastaan lähetyksiä tarkkailemalla saada riittävät tiedot tuotantopanosten lopullisista käyttötarkoituksista voidakseen varmistaa, että vapautus tullista/liikevaihtoverosta ei ole suurempi kuin vientituotannon tuotantopanosten arvo. Itsearviointiin perustuvat kuukausittaiset kotimarkkinamyynnin veroilmoitukset, joita Intian viranomaiset tietyin väliajoin arvioivat, eivät ole riittäviä valvonnan kannalta. Myöskään yritysten sisäiset järjestelmät, jollaisten pitämiseen ei ole oikeudellista velvoitetta vienti- ja tuontipolitiikassa, esimerkiksi eräkirjanpitojärjestelmä, eivät voi korvata tullinpalautusjärjestelmän valvontaa. Lisäksi tullinpalautusjärjestelmien valvonnan suunnittelun ja täytäntöönpanon pitäisi olla viranomaisten tehtävä eikä tällaisen tietojärjestelmän perustamista pitäisi jättää kunkin asianomaisen yrityksen johdon harkinnan varaan. Sekä yritykseltä että Intian viranomaisilta pyydettiin Intian viranomaisten tarkastusraportteja, mutta sellaisia ei koskaan toimitettu, joten niistä ei ole näyttöä. Tämän vuoksi vahvistetaan, että koska vientiin suuntautuneelta yksiköltä ei Intian vienti- ja tuontipolitiikan mukaisesti nimenomaisesti vaadita tuotantopanosten ja tuloksena olevien tuotteiden välisen yhteyden osoittamista, Intian viranomaisilla ei ollut olemassa tehokasta valvontajärjestelmää, jonka perusteella olisi voitu määrittää, mitä tuotantopanoksia vientituotannossa käytettiin ja missä määrin. |
| --- | --- |

(90)

Muiden valvontatoimien osalta muistutettakoon, että kuten edellä johdanto-osan 77 kappaleessa mainitaan ja viejän esittämien näkökantojen perusteella on voitu varmistaa, vientiin suuntautuneella yksiköllä ei missään vaiheessa ole oikeudellista velvoitetta osoittaa tuotujen lähetysten ja vastaavan tuloksena olevan tuotteen toimitusten välisiä yhteyksiä. Intian viranomaiset voisivat kuitenkin ainoastaan lähetyksiä tarkkailemalla saada riittävät tiedot tuotantopanosten lopullisista käyttötarkoituksista voidakseen varmistaa, että vapautus tullista/liikevaihtoverosta ei ole suurempi kuin vientituotannon tuotantopanosten arvo. Itsearviointiin perustuvat kuukausittaiset kotimarkkinamyynnin veroilmoitukset, joita Intian viranomaiset tietyin väliajoin arvioivat, eivät ole riittäviä valvonnan kannalta. Myöskään yritysten sisäiset järjestelmät, jollaisten pitämiseen ei ole oikeudellista velvoitetta vienti- ja tuontipolitiikassa, esimerkiksi eräkirjanpitojärjestelmä, eivät voi korvata tullinpalautusjärjestelmän valvontaa. Lisäksi tullinpalautusjärjestelmien valvonnan suunnittelun ja täytäntöönpanon pitäisi olla viranomaisten tehtävä eikä tällaisen tietojärjestelmän perustamista pitäisi jättää kunkin asianomaisen yrityksen johdon harkinnan varaan. Sekä yritykseltä että Intian viranomaisilta pyydettiin Intian viranomaisten tarkastusraportteja, mutta sellaisia ei koskaan toimitettu, joten niistä ei ole näyttöä. Tämän vuoksi vahvistetaan, että koska vientiin suuntautuneelta yksiköltä ei Intian vienti- ja tuontipolitiikan mukaisesti nimenomaisesti vaadita tuotantopanosten ja tuloksena olevien tuotteiden välisen yhteyden osoittamista, Intian viranomaisilla ei ollut olemassa tehokasta valvontajärjestelmää, jonka perusteella olisi voitu määrittää, mitä tuotantopanoksia vientituotannossa käytettiin ja missä määrin.

| (91) | Intian viranomaiset eivät myöskään tehneet tosiasiallisesti käytettyihin tuotantopanoksiin perustuvaa lisätutkimusta, vaikka sellainen tavallisesti olisi tehtävä silloin, kun tehokasta tarkastusjärjestelmää ei ole käytetty (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 5 alakohta ja liitteessä III olevan II kohdan 3 alakohta); viranomaiset eivät myöskään osoittaneet, että liiallista tuontitullien palauttamista ei olisi tapahtunut. Muistutettakoon, että tällainen lisätutkimus olisi tavallisesti periaatteessa tehtävä ennen tutkimuksen yhteydessä tehtäviä tarkastuskäyntejä, jotta tarkastuksen päätelmät voitaisiin tehdä lisätutkimuksen tiedot asianmukaisesti huomioon ottaen (perusasetuksen 11 artiklan 8 kohta ja 26 artiklan 1 kohta). |
| --- | --- |

(91)

Intian viranomaiset eivät myöskään tehneet tosiasiallisesti käytettyihin tuotantopanoksiin perustuvaa lisätutkimusta, vaikka sellainen tavallisesti olisi tehtävä silloin, kun tehokasta tarkastusjärjestelmää ei ole käytetty (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 5 alakohta ja liitteessä III olevan II kohdan 3 alakohta); viranomaiset eivät myöskään osoittaneet, että liiallista tuontitullien palauttamista ei olisi tapahtunut. Muistutettakoon, että tällainen lisätutkimus olisi tavallisesti periaatteessa tehtävä ennen tutkimuksen yhteydessä tehtäviä tarkastuskäyntejä, jotta tarkastuksen päätelmät voitaisiin tehdä lisätutkimuksen tiedot asianmukaisesti huomioon ottaen (perusasetuksen 11 artiklan 8 kohta ja 26 artiklan 1 kohta).

f)   Tuen määrän laskeminen

| (92) | Koska sallittua tullinpalautusjärjestelmää tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmää ei sovelleta, tasoitustoimenpiteiden alainen etu on tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona tuonnista yleensä kannettavien tuontitullien (perustulli ja erityinen lisätulli) koko peruutettu määrä sekä liikevaihtoveron palautus samana ajanjaksona. |
| --- | --- |

(92)

Koska sallittua tullinpalautusjärjestelmää tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmää ei sovelleta, tasoitustoimenpiteiden alainen etu on tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona tuonnista yleensä kannettavien tuontitullien (perustulli ja erityinen lisätulli) koko peruutettu määrä sekä liikevaihtoveron palautus samana ajanjaksona.

| (93) | Viejän pyyntö siitä, että huomioon otettaisiin ainoastaan niiden kantamattomien tullien ja liikevaihtoveron määrä, jotka liittyivät tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona kulutettuihin tuotantopanoksiin, hylättiin. Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu edun antaminen tapahtuu jo hankittaessa tuotantopanoksia tulleitta tai liikevaihtoverotta, koska tullit kannettaisiin yleensä siinä vaiheessa. |
| --- | --- |

(93)

Viejän pyyntö siitä, että huomioon otettaisiin ainoastaan niiden kantamattomien tullien ja liikevaihtoveron määrä, jotka liittyivät tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona kulutettuihin tuotantopanoksiin, hylättiin. Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu edun antaminen tapahtuu jo hankittaessa tuotantopanoksia tulleitta tai liikevaihtoverotta, koska tullit kannettaisiin yleensä siinä vaiheessa.

i)   Tuontitulleista (perustulli ja erityinen lisätulli) vapauttaminen ja liikevaihtoveron palauttaminen raaka-aineiden osalta

| (94) | EOUS-järjestelmää käyttäneen viejän tuen määrä laskettiin tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona tuotantoa varten maahantuoduista aineksista eli irtovalmisteena olevien lääkkeiden ja välituotteiden kantamatta jääneiden tullien (perustulli ja erityinen lisätulli) ja samana ajanjaksona kyseisen tuotantosektorin osalta palautetun liikevaihtoveron perusteella. Tuen saamiseksi välttämättömät kustannukset vähennettiin tästä määrästä perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti, jolloin saatiin tuen määrä (osoittaja). Tuen määrä on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona lääketeollisuuden irtovalmistesektorin, jäljempänä ’sektori’, viennin liikevaihdolle; se on nimittäjä, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Näin saatu tukimarginaali oli 29,6 prosenttia. |
| --- | --- |

(94)

EOUS-järjestelmää käyttäneen viejän tuen määrä laskettiin tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona tuotantoa varten maahantuoduista aineksista eli irtovalmisteena olevien lääkkeiden ja välituotteiden kantamatta jääneiden tullien (perustulli ja erityinen lisätulli) ja samana ajanjaksona kyseisen tuotantosektorin osalta palautetun liikevaihtoveron perusteella. Tuen saamiseksi välttämättömät kustannukset vähennettiin tästä määrästä perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti, jolloin saatiin tuen määrä (osoittaja). Tuen määrä on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona lääketeollisuuden irtovalmistesektorin, jäljempänä ’sektori’, viennin liikevaihdolle; se on nimittäjä, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Näin saatu tukimarginaali oli 29,6 prosenttia.

ii)   Vapautus tuontitulleista (perustulli ja erityinen lisätulli) tuotantohyödykkeiden osalta

| (95) | Toisin kuin raaka-aineet, tuotantohyödykkeet eivät fyysisesti sisälly valmiisiin tuotteisiin. Perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti tutkimuksen kohteena olevalle yritykselle koitunut etu on laskettu tuotantohyödykkeiden tuonnissa kantamattomien tullien määrän perusteella jakamalla se ajanjaksolle, joka vastaa näiden tuotantohyödykkeiden tavanomaista poistoaikaa kyseisellä tuotannonalalla. Tavanomainen poistoaika määritettiin kaikkien yhteistyössä toimineiden viejien käyttämien poistoaikojen painotetun keskiarvon perusteella. Tutkimuksen kohteena olevan vientiin suuntautuneen yksikön pyyntö yrityskohtaisen poistoajan käyttämisestä oli hylättävä, koska ”tavanomainen” ei tarkoita samaa kuin ”yksilöllinen”, vaan ”edustava keskiarvo”. Näin laskettua tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle kohdennettua määrää on oikaistu lisäämällä siihen kyseisen ajanjakson korko, jotta se paremmin ilmentäisi ajan myötä saavutetun edun arvoa ja järjestelmästä edunsaajalle koitunutta kokonaisetua. Lisätyn koron määrä perustui Intiassa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana vallinneeseen kaupalliseen korkoon. Viejän alhaisemman keskimääräisen korkotason soveltaminen, mitä tämä pyysi, ei johtanut erilaiseen tulokseen, vaan tukimarginaali pysyi samana. Tuen saamiseksi välttämättömät kustannukset vähennettiin tästä määrästä perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti, jolloin saatiin tuen määrä (osoittaja). Tuen määrä on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona sektorin viennin liikevaihdolle; se on nimittäjä, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Näin saatu tukimarginaali oli 1,3 prosenttia. |
| --- | --- |

(95)

Toisin kuin raaka-aineet, tuotantohyödykkeet eivät fyysisesti sisälly valmiisiin tuotteisiin. Perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti tutkimuksen kohteena olevalle yritykselle koitunut etu on laskettu tuotantohyödykkeiden tuonnissa kantamattomien tullien määrän perusteella jakamalla se ajanjaksolle, joka vastaa näiden tuotantohyödykkeiden tavanomaista poistoaikaa kyseisellä tuotannonalalla. Tavanomainen poistoaika määritettiin kaikkien yhteistyössä toimineiden viejien käyttämien poistoaikojen painotetun keskiarvon perusteella. Tutkimuksen kohteena olevan vientiin suuntautuneen yksikön pyyntö yrityskohtaisen poistoajan käyttämisestä oli hylättävä, koska ”tavanomainen” ei tarkoita samaa kuin ”yksilöllinen”, vaan ”edustava keskiarvo”. Näin laskettua tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle kohdennettua määrää on oikaistu lisäämällä siihen kyseisen ajanjakson korko, jotta se paremmin ilmentäisi ajan myötä saavutetun edun arvoa ja järjestelmästä edunsaajalle koitunutta kokonaisetua. Lisätyn koron määrä perustui Intiassa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana vallinneeseen kaupalliseen korkoon. Viejän alhaisemman keskimääräisen korkotason soveltaminen, mitä tämä pyysi, ei johtanut erilaiseen tulokseen, vaan tukimarginaali pysyi samana. Tuen saamiseksi välttämättömät kustannukset vähennettiin tästä määrästä perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti, jolloin saatiin tuen määrä (osoittaja). Tuen määrä on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona sektorin viennin liikevaihdolle; se on nimittäjä, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Näin saatu tukimarginaali oli 1,3 prosenttia.

| (96) | EOUS-järjestelmästä asianomaiselle yritykselle koituneen tuen kokonaistukimarginaali on näin ollen 30,9 prosenttia. |
| --- | --- |

(96)

EOUS-järjestelmästä asianomaiselle yritykselle koituneen tuen kokonaistukimarginaali on näin ollen 30,9 prosenttia.

4)   Tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)

a)   Oikeusperusta

| (97) | EPCGS-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on EXIM-policy 02–07 -asiakirjan luvussa 5 ja HOP I 02–07 -käsikirjan luvussa 5. |
| --- | --- |

(97)

EPCGS-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on EXIM-policy 02–07 -asiakirjan luvussa 5 ja HOP I 02–07 -käsikirjan luvussa 5.

b)   Tukikelpoisuus

| (98) | Valmistajaviejät ja kauppiasviejät, jotka ovat ”sidoksissa” valmistajiin ja palveluntarjoajiin, voivat hakea tämän järjestelmän mukaista tukea. |
| --- | --- |

(98)

Valmistajaviejät ja kauppiasviejät, jotka ovat ”sidoksissa” valmistajiin ja palveluntarjoajiin, voivat hakea tämän järjestelmän mukaista tukea.

c)   Käytännön toteutus

| (99) | Tiettyihin vientivelvoitteisiin sitoutumisen edellytyksellä yritys voi tuoda (uusia ja huhtikuusta 2003 myös käytettyjä, enintään kymmenen vuotta vanhoja) tuotantohyödykkeitä alennetulla tullilla. Intian viranomaiset antavat tätä varten pyynnöstä maksullisen EPCGS-lisenssin. Huhtikuusta 2000 järjestelmässä on sovellettu kaikkiin sen mukaisesti tuotuihin tuotantohyödykkeisiin alennettua, 5 prosentin tuontitullia. Maaliskuun 31 päivään 2000 saakka sovellettiin tosiasiallista 11 prosentin tullia (johon sisältyy 10 prosentin lisämaksu) ja erityisen arvokkaassa tuonnissa nollatullia. Vientivelvoitteen täyttämiseksi maahantuotuja tuotantohyödykkeitä on käytettävä tietyn vientituotteiden määrän tuottamiseen tiettynä aikana. |
| --- | --- |

(99)

Tiettyihin vientivelvoitteisiin sitoutumisen edellytyksellä yritys voi tuoda (uusia ja huhtikuusta 2003 myös käytettyjä, enintään kymmenen vuotta vanhoja) tuotantohyödykkeitä alennetulla tullilla. Intian viranomaiset antavat tätä varten pyynnöstä maksullisen EPCGS-lisenssin. Huhtikuusta 2000 järjestelmässä on sovellettu kaikkiin sen mukaisesti tuotuihin tuotantohyödykkeisiin alennettua, 5 prosentin tuontitullia. Maaliskuun 31 päivään 2000 saakka sovellettiin tosiasiallista 11 prosentin tullia (johon sisältyy 10 prosentin lisämaksu) ja erityisen arvokkaassa tuonnissa nollatullia. Vientivelvoitteen täyttämiseksi maahantuotuja tuotantohyödykkeitä on käytettävä tietyn vientituotteiden määrän tuottamiseen tiettynä aikana.

| (100) | EPCGS-lisenssin haltija voi hankkia tuotantohyödykkeet myös kotimarkkinoilta. Tällöin tuotantohyödykkeiden kotimarkkinoilla toimiva valmistaja voi tuoda tullitta maahan kyseisten tuotantohyödykkeiden valmistuksessa tarvittavia aineksia. Vaihtoehtoisesti kotimarkkinoilla toimiva valmistaja voi saada vientiin rinnastettavassa toiminnassa saatavat edut toimittaessaan tuotantohyödykkeitä EPCGS-lisenssin haltijalle. |
| --- | --- |

(100)

EPCGS-lisenssin haltija voi hankkia tuotantohyödykkeet myös kotimarkkinoilta. Tällöin tuotantohyödykkeiden kotimarkkinoilla toimiva valmistaja voi tuoda tullitta maahan kyseisten tuotantohyödykkeiden valmistuksessa tarvittavia aineksia. Vaihtoehtoisesti kotimarkkinoilla toimiva valmistaja voi saada vientiin rinnastettavassa toiminnassa saatavat edut toimittaessaan tuotantohyödykkeitä EPCGS-lisenssin haltijalle.

d)   Toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä esitetyt huomautukset

| (101) | Intian viranomaiset ja yksi vientiä harjoittava tuottaja väittivät toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä, että i) tuotantohyödykkeiden suhteen käytettyä poistoaikaa ei ollut ilmoitettu asianmukaisesti asianomaisille osapuolille ja että ii) ei ollut esitetty riittävän selvästi, miksi ja miten paljon korkoa oli lisätty tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrän laskemisen yhteydessä. |
| --- | --- |

(101)

Intian viranomaiset ja yksi vientiä harjoittava tuottaja väittivät toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä, että i) tuotantohyödykkeiden suhteen käytettyä poistoaikaa ei ollut ilmoitettu asianmukaisesti asianomaisille osapuolille ja että ii) ei ollut esitetty riittävän selvästi, miksi ja miten paljon korkoa oli lisätty tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrän laskemisen yhteydessä.

e)   EPCGS-järjestelmää koskevat päätelmät

| (102) | EPCGS-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. Tullinalennus on Intian viranomaisten taloudellista tukea, koska kyseinen etu vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi tullinalennuksesta koituu etua viejälle, koska tullien kantamatta jättäminen tuonnin yhteydessä lisää tämän maksuvalmiutta. |
| --- | --- |

(102)

EPCGS-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. Tullinalennus on Intian viranomaisten taloudellista tukea, koska kyseinen etu vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi tullinalennuksesta koituu etua viejälle, koska tullien kantamatta jättäminen tuonnin yhteydessä lisää tämän maksuvalmiutta.

| (103) | Lisäksi EPCGS-järjestelmä on oikeudellisesti vientituloksesta riippuva, koska lisenssejä ei voi saada ilman sitoumusta viedä tuotteita. Tämän vuoksi sen katsotaan olevan perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista. |
| --- | --- |

(103)

Lisäksi EPCGS-järjestelmä on oikeudellisesti vientituloksesta riippuva, koska lisenssejä ei voi saada ilman sitoumusta viedä tuotteita. Tämän vuoksi sen katsotaan olevan perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista.

| (104) | Tätä järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Tuotantohyödykkeet eivät kuulu tällaisten sallittujen järjestelmien piiriin, kuten perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa säädetään, koska niitä ei kuluteta vientituotteiden tuotannossa. |
| --- | --- |

(104)

Tätä järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Tuotantohyödykkeet eivät kuulu tällaisten sallittujen järjestelmien piiriin, kuten perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa säädetään, koska niitä ei kuluteta vientituotteiden tuotannossa.

f)   Tuen määrän laskeminen

| (105) | Tuen määrä laskettiin perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti tuotantohyödykkeiden tuonnissa kantamattomien tullien perusteella jakamalla se ajanjaksolle, joka vastaa näiden tuotantohyödykkeiden tavanomaista poistoaikaa antibioottiteollisuudessa. Vakiintuneen käytännön mukaisesti näin laskettua tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle kohdennettua määrää on oikaistu lisäämällä siihen kyseisen ajanjakson korko, jotta se ilmentäisi ajan myötä saavutetun edun koko arvoa. Intiassa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana vallinnutta kaupallista korkoa pidettiin soveltuvana korkona tähän tarkoitukseen. Tuen saamiseksi välttämättömät kustannukset vähennettiin tästä määrästä perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti, jolloin saatiin tuen määrä (osoittaja). Tuen määrä on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viennin liikevaihdolle; se on nimittäjä, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Järjestelmästä sai tarkastelua koskevan tutkimuksen aikana tukea neljä yritystä. Saadun tuen määrät olivat vähäpätöisiä. |
| --- | --- |

(105)

Tuen määrä laskettiin perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti tuotantohyödykkeiden tuonnissa kantamattomien tullien perusteella jakamalla se ajanjaksolle, joka vastaa näiden tuotantohyödykkeiden tavanomaista poistoaikaa antibioottiteollisuudessa. Vakiintuneen käytännön mukaisesti näin laskettua tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle kohdennettua määrää on oikaistu lisäämällä siihen kyseisen ajanjakson korko, jotta se ilmentäisi ajan myötä saavutetun edun koko arvoa. Intiassa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana vallinnutta kaupallista korkoa pidettiin soveltuvana korkona tähän tarkoitukseen. Tuen saamiseksi välttämättömät kustannukset vähennettiin tästä määrästä perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti, jolloin saatiin tuen määrä (osoittaja). Tuen määrä on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viennin liikevaihdolle; se on nimittäjä, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Järjestelmästä sai tarkastelua koskevan tutkimuksen aikana tukea neljä yritystä. Saadun tuen määrät olivat vähäpätöisiä.

| (106) | Koska EPCGS-järjestelmään ei tässä tapauksessa sovelleta tasoitustoimenpiteitä, ei ole tarpeen tarkastella sitä koskevia toimenpiteistä ilmoittamisen jälkeen esitettyjä huomautuksia. |
| --- | --- |

(106)

Koska EPCGS-järjestelmään ei tässä tapauksessa sovelleta tasoitustoimenpiteitä, ei ole tarpeen tarkastella sitä koskevia toimenpiteistä ilmoittamisen jälkeen esitettyjä huomautuksia.

5)   Vientiluottojärjestelmä (Export Credit Scheme, ECS)

a)   Oikeusperusta

| (107) | Järjestelmää kuvataan yksityiskohtaisesti Intian keskuspankin (Reserve Bank of India, RBI) Master Circular IECD -yleiskirjeessä nro 5/04.02.02/2002–03 (valuuttamääräiset vientiluotot ulkomaanvaluuttana) ja yleiskirjeessä nro 4/04.02.02/2002–03 (rupiamääräiset vientiluotot), jotka on osoitettu kaikille Intian kaupallisille pankeille. |
| --- | --- |

(107)

Järjestelmää kuvataan yksityiskohtaisesti Intian keskuspankin (Reserve Bank of India, RBI) Master Circular IECD -yleiskirjeessä nro 5/04.02.02/2002–03 (valuuttamääräiset vientiluotot ulkomaanvaluuttana) ja yleiskirjeessä nro 4/04.02.02/2002–03 (rupiamääräiset vientiluotot), jotka on osoitettu kaikille Intian kaupallisille pankeille.

b)   Tukikelpoisuus

| (108) | Valmistajaviejät ja kauppiasviejät voivat hakea tämän järjestelmän mukaista tukea. |
| --- | --- |

(108)

Valmistajaviejät ja kauppiasviejät voivat hakea tämän järjestelmän mukaista tukea.

c)   Käytännön toteutus

| (109) | RBI asettaa tässä järjestelmässä sitovat enimmäistasot sekä Intian rupia- että valuuttamääräisten vientiluottojen koroille, joita kaupalliset pankit voivat soveltaa viejiin, jotta viejät voisivat saada luottoja kansainvälisesti kilpailukykyisillä koroilla. ECS-järjestelmässä on kaksi alajärjestelmää: ennen vientiä sovellettava vientiluottojärjestelmä (Pre-Shipment Export Credit Scheme), joka kattaa viejälle ennen vientiä tuotteiden oston, käsittelyn, valmistuksen, pakkaamisen ja/tai kuljetuksen rahoittamista varten annetut luotot, ja viennin jälkeen sovellettava vientiluottojärjestelmä (Post-Shipment Export Credit Scheme), josta voi saada käyttöpääomalainoja vientisaamisten rahoittamiseen. RBI myös velvoittaa pankit osoittamaan tietyn määrän niiden nettopankkiluotoista vientirahoitukseen. |
| --- | --- |

(109)

RBI asettaa tässä järjestelmässä sitovat enimmäistasot sekä Intian rupia- että valuuttamääräisten vientiluottojen koroille, joita kaupalliset pankit voivat soveltaa viejiin, jotta viejät voisivat saada luottoja kansainvälisesti kilpailukykyisillä koroilla. ECS-järjestelmässä on kaksi alajärjestelmää: ennen vientiä sovellettava vientiluottojärjestelmä (Pre-Shipment Export Credit Scheme), joka kattaa viejälle ennen vientiä tuotteiden oston, käsittelyn, valmistuksen, pakkaamisen ja/tai kuljetuksen rahoittamista varten annetut luotot, ja viennin jälkeen sovellettava vientiluottojärjestelmä (Post-Shipment Export Credit Scheme), josta voi saada käyttöpääomalainoja vientisaamisten rahoittamiseen. RBI myös velvoittaa pankit osoittamaan tietyn määrän niiden nettopankkiluotoista vientirahoitukseen.

| (110) | Mainittujen RBI:n yleiskirjeiden ansiosta viejät voivat saada vientiluottoja puhtaasti markkinaehtojen mukaan annettavien tavanomaisten kaupallisten luottojen (käteisluottojen) korkoa edullisemmalla korolla. Rupiamääräisiä vientiluottoja koskevan yleiskirjeen mukaisesti viejille annettavien luottojen enimmäiskorot ovat alhaisemmat kuin muilta lainanottajilta tavanomaisesti perittävät enimmäiskorot, joten ne ovat tässä mielessä edullisia korkoja. Korkotasojen ero voi olla pienempi erityisen luottokelpoisilla yrityksillä. Erityisen luottokelpoiset yritykset voivatkin saada vientiluottoja ja käteisluottoja samoin edellytyksin. |
| --- | --- |

(110)

Mainittujen RBI:n yleiskirjeiden ansiosta viejät voivat saada vientiluottoja puhtaasti markkinaehtojen mukaan annettavien tavanomaisten kaupallisten luottojen (käteisluottojen) korkoa edullisemmalla korolla. Rupiamääräisiä vientiluottoja koskevan yleiskirjeen mukaisesti viejille annettavien luottojen enimmäiskorot ovat alhaisemmat kuin muilta lainanottajilta tavanomaisesti perittävät enimmäiskorot, joten ne ovat tässä mielessä edullisia korkoja. Korkotasojen ero voi olla pienempi erityisen luottokelpoisilla yrityksillä. Erityisen luottokelpoiset yritykset voivatkin saada vientiluottoja ja käteisluottoja samoin edellytyksin.

d)   Toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä esitetyt huomautukset

| (111) | Toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä kaksi järjestelmästä etuja saanutta viejää väitti, että ECS-järjestelmästä saatu tuki ei mahdollista tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoa. Ne esittivät, että i) tasoitustoimenpiteiden alainen tuki edellyttää julkisten varojen siirtoa, ii) ECS-luottojen korot ovat markkinaolosuhteiden mukaisia korkoja alemmat, koska eri kaupallisten pankkien tarjoamat korkotasot eroavat toisistaan huomattavasti, ja iii) käteisluottojen korot ovat korkeampia kuin vientiluottojen korot, koska vientirahoituksen riskit ovat pienemmät ja koska valuuttamääräisten vientiluottojen tapauksessa vapaasti muunnettavien ulkomaanvaluuttojen inflaatio on pienempi kuin Intian rupian inflaation, minkä väitettiin vaikuttavan korkotasoihin, |
| --- | --- |

(111)

Toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä kaksi järjestelmästä etuja saanutta viejää väitti, että ECS-järjestelmästä saatu tuki ei mahdollista tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoa. Ne esittivät, että i) tasoitustoimenpiteiden alainen tuki edellyttää julkisten varojen siirtoa, ii) ECS-luottojen korot ovat markkinaolosuhteiden mukaisia korkoja alemmat, koska eri kaupallisten pankkien tarjoamat korkotasot eroavat toisistaan huomattavasti, ja iii) käteisluottojen korot ovat korkeampia kuin vientiluottojen korot, koska vientirahoituksen riskit ovat pienemmät ja koska valuuttamääräisten vientiluottojen tapauksessa vapaasti muunnettavien ulkomaanvaluuttojen inflaatio on pienempi kuin Intian rupian inflaation, minkä väitettiin vaikuttavan korkotasoihin,

| (112) | Yksi viejä väitti lisäksi toimittamatta kuitenkaan uusia tukimarginaalia koskevia laskelmia, että laskennassa olisi käytettävä muiden pankkien kuin tarkastuskäyntien yhteydessä lainanantajapankeiksi määriteltyjen pankkien korkotasoja, ja joka tapauksessa olisi verrattava ainoastaan alhaisimpia sekä vientiluottojen että käteisluottojen korkoja. Toinen viejä väitti näyttöä kuitenkaan toimittamatta, että lainan määrää olisi alennettava 25 prosenttia, minkä osuuden se väittää edustavan omaa pääomaa, vaikka se on kirjanpidossa merkitty vieraaksi pääomaksi. |
| --- | --- |

(112)

Yksi viejä väitti lisäksi toimittamatta kuitenkaan uusia tukimarginaalia koskevia laskelmia, että laskennassa olisi käytettävä muiden pankkien kuin tarkastuskäyntien yhteydessä lainanantajapankeiksi määriteltyjen pankkien korkotasoja, ja joka tapauksessa olisi verrattava ainoastaan alhaisimpia sekä vientiluottojen että käteisluottojen korkoja. Toinen viejä väitti näyttöä kuitenkaan toimittamatta, että lainan määrää olisi alennettava 25 prosenttia, minkä osuuden se väittää edustavan omaa pääomaa, vaikka se on kirjanpidossa merkitty vieraaksi pääomaksi.

e)   ECS-järjestelmää koskevat päätelmät

| (113) | Ensinnäkin 107 kappaleessa mainituissa RBI:n yleiskirjeissä vahvistetut ECS-luottojen edulliset korot voivat vaikuttaa alentavasti viejän korkokustannuksiin verrattuna puhtaasti markkinaolosuhteiden mukaan määräytyviin korkokustannuksiin ja tässä tapauksessa antaa tällaiselle viejälle perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua etua. Edun koitumista koskeva päätelmä tehtiin ainoastaan niiden vientiä harjoittavien tuottajien tapauksessa, joiden osalta todettiin tällaisia korkotasojen eroja. Toisin kuin edellä kuvatuissa näkökannoissa väitetään, korkotasojen erot eivät selity pelkästään kaupallisten pankkien markkinakäyttäytymisellä. Vientirahoitus ei itsessään ole kotimarkkinoille suuntautuvaa rahoitusta varmempaa. Sen riskejä pidetään itse asiassa yleensä suurempina, ja tiettyyn luottoon edellytettävistä vakuuksista päättäminen on rahoituskohteesta riippumatta kunkin kaupallisen pankin puhtaassa kaupallisessa harkinnassa. Eri pankkien korkotason erot johtuvat RBI:n politiikasta, jonka mukaan lainojen enimmäiskorot vahvistetaan yksilöllisesti kunkin kaupallisen pankin osalta. Ilman RBI:n yleiskirjeitä kaupallisilla pankeilla ei olisi velvollisuutta myöntää valuuttamääräisiä vientiluottoja ottaville lainanottajille mahdollisesti edullisempia korkoja. Esitettyjen näkökantojen arvioinnin yhteydessä muistutettakoon, että RBI:n yleiskirjeiden tarkoituksena on niiden mukaan tarjota vientiluottoja kansainvälisesti kilpailukykyisillä koroilla ja että RBI itse pitää vientiluottojen korkoja edullisina. Toiseksi ja huolimatta siitä, että ECS-järjestelmässä näiden edullisten luottojen myöntäjinä ovat kaupalliset pankit, kyseessä on perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan iv alakohdassa tarkoitettu viranomaisten taloudellinen tuki. Tässä yhteydessä huomattakoon, ettei perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan iv alakohdassa eikä WTO:n tukia ja tasoitustulleja koskevassa sopimuksessa edellytetä, että tuen antamisesta koituisi julkisia menoja eli että Intian valtio maksaisi kaupallisille pankeille korvauksen, vaan riittää, että valtio ohjaa perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan i, ii tai iii alakohdassa tarkoitettuja toimintoja. RBI on julkinen elin ja kuuluu siis perusasetuksen 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin ”julkisiin viranomaisiin”. Se on täysin valtion omistuksessa, toteuttaa poliittisia tavoitteita eli esimerkiksi rahapolitiikkaa ja sen johdon nimittää Intian valtio. RBI ohjaa yksityisiä elimiä siten, että kaupallisia pankkeja sitovat muun muassa RBI:n yleiskirjeissä vahvistetut vientiluottojen enimmäiskorot sekä määräykset siitä, että kaupallisten pankkien on osoitettava tietty määrä nettopankkiluotoistaan vientirahoitukseen. Määräys velvoittaa kaupalliset pankit toteuttamaan perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettuja toimia eli tässä tapauksessa antamaan edullisia vientiluottoja. Tällainen varojen suora siirto tiettyjen ehtojen mukaisten lainojen muodossa on yleensä valtiolle itselleen kuuluva tehtävä, eikä käytäntö tosiasiassa eroa valtioiden yleensä harjoittamasta toiminnasta (perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohta). Tukea pidetään erityisenä ja tasoitustoimenpiteiden alaisena, sillä edullisia korkoja myönnetään ainoastaan vientirahoitukseen, joten ne ovat oikeudellisesti vientituloksesta riippuvia (perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohta). |
| --- | --- |

(113)

Ensinnäkin 107 kappaleessa mainituissa RBI:n yleiskirjeissä vahvistetut ECS-luottojen edulliset korot voivat vaikuttaa alentavasti viejän korkokustannuksiin verrattuna puhtaasti markkinaolosuhteiden mukaan määräytyviin korkokustannuksiin ja tässä tapauksessa antaa tällaiselle viejälle perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua etua. Edun koitumista koskeva päätelmä tehtiin ainoastaan niiden vientiä harjoittavien tuottajien tapauksessa, joiden osalta todettiin tällaisia korkotasojen eroja. Toisin kuin edellä kuvatuissa näkökannoissa väitetään, korkotasojen erot eivät selity pelkästään kaupallisten pankkien markkinakäyttäytymisellä. Vientirahoitus ei itsessään ole kotimarkkinoille suuntautuvaa rahoitusta varmempaa. Sen riskejä pidetään itse asiassa yleensä suurempina, ja tiettyyn luottoon edellytettävistä vakuuksista päättäminen on rahoituskohteesta riippumatta kunkin kaupallisen pankin puhtaassa kaupallisessa harkinnassa. Eri pankkien korkotason erot johtuvat RBI:n politiikasta, jonka mukaan lainojen enimmäiskorot vahvistetaan yksilöllisesti kunkin kaupallisen pankin osalta. Ilman RBI:n yleiskirjeitä kaupallisilla pankeilla ei olisi velvollisuutta myöntää valuuttamääräisiä vientiluottoja ottaville lainanottajille mahdollisesti edullisempia korkoja. Esitettyjen näkökantojen arvioinnin yhteydessä muistutettakoon, että RBI:n yleiskirjeiden tarkoituksena on niiden mukaan tarjota vientiluottoja kansainvälisesti kilpailukykyisillä koroilla ja että RBI itse pitää vientiluottojen korkoja edullisina. Toiseksi ja huolimatta siitä, että ECS-järjestelmässä näiden edullisten luottojen myöntäjinä ovat kaupalliset pankit, kyseessä on perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan iv alakohdassa tarkoitettu viranomaisten taloudellinen tuki. Tässä yhteydessä huomattakoon, ettei perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan iv alakohdassa eikä WTO:n tukia ja tasoitustulleja koskevassa sopimuksessa edellytetä, että tuen antamisesta koituisi julkisia menoja eli että Intian valtio maksaisi kaupallisille pankeille korvauksen, vaan riittää, että valtio ohjaa perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan i, ii tai iii alakohdassa tarkoitettuja toimintoja. RBI on julkinen elin ja kuuluu siis perusasetuksen 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin ”julkisiin viranomaisiin”. Se on täysin valtion omistuksessa, toteuttaa poliittisia tavoitteita eli esimerkiksi rahapolitiikkaa ja sen johdon nimittää Intian valtio. RBI ohjaa yksityisiä elimiä siten, että kaupallisia pankkeja sitovat muun muassa RBI:n yleiskirjeissä vahvistetut vientiluottojen enimmäiskorot sekä määräykset siitä, että kaupallisten pankkien on osoitettava tietty määrä nettopankkiluotoistaan vientirahoitukseen. Määräys velvoittaa kaupalliset pankit toteuttamaan perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettuja toimia eli tässä tapauksessa antamaan edullisia vientiluottoja. Tällainen varojen suora siirto tiettyjen ehtojen mukaisten lainojen muodossa on yleensä valtiolle itselleen kuuluva tehtävä, eikä käytäntö tosiasiassa eroa valtioiden yleensä harjoittamasta toiminnasta (perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohta). Tukea pidetään erityisenä ja tasoitustoimenpiteiden alaisena, sillä edullisia korkoja myönnetään ainoastaan vientirahoitukseen, joten ne ovat oikeudellisesti vientituloksesta riippuvia (perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohta).

f)   Tuen määrän laskeminen

| (114) | Tuen määrä on laskettu tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona käytettyjen vientiluottojen korkojen ja sellaisten korkojen, jotka asianomaisen yrityksen olisi pitänyt maksaa tavanomaisista kaupallisista luotoista, määrien erotuksen perusteella. Tuen määrä (nimittäjä) on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viennin kokonaisliikevaihdolle; se on nimittäjä, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Eräs viejä esitti myöhässä väitteen siitä, että paikalla tehdyssä tarkastuksessa vahvistettua luoton määrää olisi alennettava 25 prosentilla, minkä osuuden se väittää edustavan omaa pääomaa; tätä ei kuitenkaan ollut mainittu ennen tarkastuskäyntiä tai sen aikanakaan eikä väitteen tueksi ole esitetty näyttöä, joten väite on hylättävä. Samaten on hylättävä väite, jonka mukaan laskennassa olisi käytettävä lainanantajapankkeja koskevia uusia tietoja tarkastuskäyntien yhteydessä annettujen tietojen sijaan, koska tietoja ei toimitettu ajoissa eikä niitä voitu varmistaa. Joka tapauksessa kyseinen viejä ei ole perustellut väitettään, jonka mukaan se vain sai vientirahoitusta kaupallisilta pankeilta mahdollisimman edullisin ehdoin. Kuusi yritystä sai etua ECS-järjestelmästä. Tuen määrä oli enintään 2,3 prosenttia. |
| --- | --- |

(114)

Tuen määrä on laskettu tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona käytettyjen vientiluottojen korkojen ja sellaisten korkojen, jotka asianomaisen yrityksen olisi pitänyt maksaa tavanomaisista kaupallisista luotoista, määrien erotuksen perusteella. Tuen määrä (nimittäjä) on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viennin kokonaisliikevaihdolle; se on nimittäjä, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Eräs viejä esitti myöhässä väitteen siitä, että paikalla tehdyssä tarkastuksessa vahvistettua luoton määrää olisi alennettava 25 prosentilla, minkä osuuden se väittää edustavan omaa pääomaa; tätä ei kuitenkaan ollut mainittu ennen tarkastuskäyntiä tai sen aikanakaan eikä väitteen tueksi ole esitetty näyttöä, joten väite on hylättävä. Samaten on hylättävä väite, jonka mukaan laskennassa olisi käytettävä lainanantajapankkeja koskevia uusia tietoja tarkastuskäyntien yhteydessä annettujen tietojen sijaan, koska tietoja ei toimitettu ajoissa eikä niitä voitu varmistaa. Joka tapauksessa kyseinen viejä ei ole perustellut väitettään, jonka mukaan se vain sai vientirahoitusta kaupallisilta pankeilta mahdollisimman edullisin ehdoin. Kuusi yritystä sai etua ECS-järjestelmästä. Tuen määrä oli enintään 2,3 prosenttia.

6)   Tuloverojärjestelmät (Income Tax Schemes)

a)   Vientituloverosta vapautuksen järjestelmä (Export Income Tax Exemption Scheme, EITES)

i)   Vuoden 1961 tuloverolain (Income Tax Act 1961, ITA) 80HHC §

| (115) | Todettiin, että neljä tutkittua viejää sai osittaisen vapautuksen tuloverosta tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona tapahtuneen vientimyynnin voittojen osalta. Tämän vapautuksen oikeusperusta on tuloverolain 80HHC §:ssä. |
| --- | --- |

(115)

Todettiin, että neljä tutkittua viejää sai osittaisen vapautuksen tuloverosta tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona tapahtuneen vientimyynnin voittojen osalta. Tämän vapautuksen oikeusperusta on tuloverolain 80HHC §:ssä.

| (116) | Tämä säännös poistettiin verotusvuodesta 2005–2006 (eli 1 päivän huhtikuuta 2004 ja 31 päivän maaliskuuta 2005 välisestä tilikaudesta) alkaen. Näin ollen pyynnön esittäjä ei saa ITA:n 80HCC §:n perusteella etuja 31 päivän maaliskuuta 2004 jälkeen. Vaikka neljä tutkimuksen kohteena olevaa viejää sai järjestelmästä etuja tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona, perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti tasoitustoimenpiteisiin ei ole aihetta, koska järjestelmä on poistettu. |
| --- | --- |

(116)

Tämä säännös poistettiin verotusvuodesta 2005–2006 (eli 1 päivän huhtikuuta 2004 ja 31 päivän maaliskuuta 2005 välisestä tilikaudesta) alkaen. Näin ollen pyynnön esittäjä ei saa ITA:n 80HCC §:n perusteella etuja 31 päivän maaliskuuta 2004 jälkeen. Vaikka neljä tutkimuksen kohteena olevaa viejää sai järjestelmästä etuja tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona, perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti tasoitustoimenpiteisiin ei ole aihetta, koska järjestelmä on poistettu.

ii)   ITA:n 10A ja 10B §

| (117) | Vientimyynnistä saaduista voitoista myönnettävä täysimääräinen tuloveron vapautus, jollainen myönnetään erityistalousalueille, vapaakauppa-alueille, laitteistoja tai ohjelmistoja valmistaviin teknologiakyliin (ITA:n 10A §) taikka äskettäin perustettuun vientiin suuntautuneeseen yksikköön (ITA:n 10B §) sijoittautuneille äskettäin perustetuille yrityksille kymmenenä ensimmäisenä tuotantovuonna, on edelleen voimassa 31 päivään maaliskuuta 2010 saakka. |
| --- | --- |

(117)

Vientimyynnistä saaduista voitoista myönnettävä täysimääräinen tuloveron vapautus, jollainen myönnetään erityistalousalueille, vapaakauppa-alueille, laitteistoja tai ohjelmistoja valmistaviin teknologiakyliin (ITA:n 10A §) taikka äskettäin perustettuun vientiin suuntautuneeseen yksikköön (ITA:n 10B §) sijoittautuneille äskettäin perustetuille yrityksille kymmenenä ensimmäisenä tuotantovuonna, on edelleen voimassa 31 päivään maaliskuuta 2010 saakka.

| (118) | Yksi yritys sai ITA:n 10B §:n mukaisia etuja kymmenenä vuonna varainhoitovuodesta 1993–1994 alkaen. Tästä syystä kyseinen yritys ei voi enää saada ITA:n 10B §:n mukaisia etuja varainhoitovuodesta 2003–2004 alkaen. Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti tämä järjestelmä ei tässä tapauksessa anna aihetta tasoitustoimenpiteisiin. |
| --- | --- |

(118)

Yksi yritys sai ITA:n 10B §:n mukaisia etuja kymmenenä vuonna varainhoitovuodesta 1993–1994 alkaen. Tästä syystä kyseinen yritys ei voi enää saada ITA:n 10B §:n mukaisia etuja varainhoitovuodesta 2003–2004 alkaen. Perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti tämä järjestelmä ei tässä tapauksessa anna aihetta tasoitustoimenpiteisiin.

b)   Tutkimuksen ja kehityksen tuloverokannustejärjestelmä (Income Tax Incentive for Research and Development, ITIRAD)

i)   Oikeusperusta

| (119) | ITIRAD-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on ITA:n 35(2AB) §:ssä. |
| --- | --- |

(119)

ITIRAD-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on ITA:n 35(2AB) §:ssä.

ii)   Tukikelpoisuus

| (120) | Järjestelmästä voivat saada etuja yritykset, joiden toiminta-ala on bioteknologia tai jotka valmistavat lääkkeitä ja muita farmasiatuotteita, kemikaaleja, sähkölaitteita, tietokoneita ja ohjelmistoja, televiestintälaitteita, helikoptereita, ilma-aluksia tai mahdollisesti muita tuotteita, joista voidaan erikseen ilmoittaa. |
| --- | --- |

(120)

Järjestelmästä voivat saada etuja yritykset, joiden toiminta-ala on bioteknologia tai jotka valmistavat lääkkeitä ja muita farmasiatuotteita, kemikaaleja, sähkölaitteita, tietokoneita ja ohjelmistoja, televiestintälaitteita, helikoptereita, ilma-aluksia tai mahdollisesti muita tuotteita, joista voidaan erikseen ilmoittaa.

iii)   Käytännön toteutus

| (121) | Intian tieteen ja teollisuuden alan tutkimuksesta vastaavan ministeriön hyväksymien, yritysten omien tutkimus- ja kehityslaitosten kustannuksista (muista kuin maanhankinnasta tai rakentamisesta aiheutuvista) voi tuloverotuksessa tehdä vähennyksen, jonka määrä vastaa 150:tä prosenttia tosiasiallisista kustannuksista. Tuloveron peruste ja näin ollen myös verorasitus pienenevät keinotekoisesti, kun olemattomista kustannuksista (jollaisia siis ei tosiasiassa ole aiheutunut) voidaan tehdä 50 prosentin alennus. |
| --- | --- |

(121)

Intian tieteen ja teollisuuden alan tutkimuksesta vastaavan ministeriön hyväksymien, yritysten omien tutkimus- ja kehityslaitosten kustannuksista (muista kuin maanhankinnasta tai rakentamisesta aiheutuvista) voi tuloverotuksessa tehdä vähennyksen, jonka määrä vastaa 150:tä prosenttia tosiasiallisista kustannuksista. Tuloveron peruste ja näin ollen myös verorasitus pienenevät keinotekoisesti, kun olemattomista kustannuksista (jollaisia siis ei tosiasiassa ole aiheutunut) voidaan tehdä 50 prosentin alennus.

iv)   Toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä esitetyt huomautukset

| (122) | Eräs järjestelmästä etua saanut viejä esitti toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä seuraavaa: ITIRAD-järjestelmä ei oikeuta tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoa, koska i) vaikka se onkin rajoitettu tietyille aloille, se ei ole perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla erityistä, sillä kaikki kyseisten alojen yritykset ovat tukikelpoisia, ja ii) 31 päivän maaliskuuta 2005 jälkeen aiheutuneisiin kustannuksiin ei voi saada tukea tästä järjestelmästä ITA:n 35(2AB) §:n 5 momentin mukaisesti. |
| --- | --- |

(122)

Eräs järjestelmästä etua saanut viejä esitti toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä seuraavaa: ITIRAD-järjestelmä ei oikeuta tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoa, koska i) vaikka se onkin rajoitettu tietyille aloille, se ei ole perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla erityistä, sillä kaikki kyseisten alojen yritykset ovat tukikelpoisia, ja ii) 31 päivän maaliskuuta 2005 jälkeen aiheutuneisiin kustannuksiin ei voi saada tukea tästä järjestelmästä ITA:n 35(2AB) §:n 5 momentin mukaisesti.

v)   ITIRAD-järjestelmää koskevat päätelmät

| (123) | ITIRAD-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. ITA:n 35(2AB) §:n mukainen keinotekoinen tuloveron perusteen alentaminen on Intian viranomaisten taloudellista tukea, koska se pienentää Intian tuloja veroista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi tuloveron vähennyksestä koituu etua yritykselle, koska se lisää tämän maksuvalmiutta. |
| --- | --- |

(123)

ITIRAD-järjestelmästä annetaan perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. ITA:n 35(2AB) §:n mukainen keinotekoinen tuloveron perusteen alentaminen on Intian viranomaisten taloudellista tukea, koska se pienentää Intian tuloja veroista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi tuloveron vähennyksestä koituu etua yritykselle, koska se lisää tämän maksuvalmiutta.

| (124) | Intian viranomaiset toistamiseen väittivät toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä väitettään kuitenkaan perustelematta, että ITIRAD-järjestelmän tukikelpoisuus perustuu objektiivisiin arviointiperusteisiin, eikä järjestelmä siis ole erityinen. ITA:n 35(2AB) §:n sanamuodosta käy kuitenkin selvästi ilmi, että ITIRAD-järjestelmä on oikeudellisesti erityinen perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä ja näin ollen tasoitustoimenpiteiden alainen. Järjestelmän tukikelpoisuus ei määräydy objektiivisin, puolueettomin arviointiperustein perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Ainoastaan tietyt, johdanto-osan 120 kappaleessa mainitut tuotannonalat voivat saada etua tästä järjestelmästä; Intian viranomaiset eivät ole saattaneet järjestelmää kaikkien alojen käytettäväksi. Toisin kuin eräs viejä esittää, tällainen rajoittaminen tekee tuesta erityisen, koska perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdassa mainittu ”tuotannonalojen ryhmän” käsite merkitsee sitä, että tuki on rajoitettu tietyille aloille. Rajoitus ei ole luonteeltaan taloudellinen ja laajalti sovellettava kuten esimerkiksi työntekijöiden määrään tai yrityksen kokoon liittyvät rajoitukset. |
| --- | --- |

(124)

Intian viranomaiset toistamiseen väittivät toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä väitettään kuitenkaan perustelematta, että ITIRAD-järjestelmän tukikelpoisuus perustuu objektiivisiin arviointiperusteisiin, eikä järjestelmä siis ole erityinen. ITA:n 35(2AB) §:n sanamuodosta käy kuitenkin selvästi ilmi, että ITIRAD-järjestelmä on oikeudellisesti erityinen perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä ja näin ollen tasoitustoimenpiteiden alainen. Järjestelmän tukikelpoisuus ei määräydy objektiivisin, puolueettomin arviointiperustein perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Ainoastaan tietyt, johdanto-osan 120 kappaleessa mainitut tuotannonalat voivat saada etua tästä järjestelmästä; Intian viranomaiset eivät ole saattaneet järjestelmää kaikkien alojen käytettäväksi. Toisin kuin eräs viejä esittää, tällainen rajoittaminen tekee tuesta erityisen, koska perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdassa mainittu ”tuotannonalojen ryhmän” käsite merkitsee sitä, että tuki on rajoitettu tietyille aloille. Rajoitus ei ole luonteeltaan taloudellinen ja laajalti sovellettava kuten esimerkiksi työntekijöiden määrään tai yrityksen kokoon liittyvät rajoitukset.

| (125) | Lisäksi väite siitä, että 31 päivän maaliskuuta 2005 jälkeen aiheutuneet kustannukset eivät kuulu järjestelmän piiriin, ei merkitse sitä, että järjestelmään ei voitaisi kohdistaa tasoitustoimenpiteitä perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Ei ole toimitettu näyttöä siitä, että järjestelmä ei enää ollut käytössä tarkastelua koskevan tutkimuksen päätelmien tekohetkellä tai että viejä ei enää saa etuja kyseisestä järjestelmästä. ITIRAD-järjestelmä on päinvastoin voimassa koko arviointivuoden 2005/2006 (eli varainhoitovuoden 2004/2005) ajan ja siitä voi siis edelleen saada etuja. Viejä ei myöskään ole perustellut väitettään siitä, että Intian viranomaiset eivät aio jatkaa ohjelmaa. Ohjelmaa on itse asiassa jatkettu jo aiemmin (8). Ei ole osoitettu, että järjestelmän soveltamista ei pidennetä uudella rahoituslailla; Intian viranomaiset eivät nimittäin kuulemisen tai toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä millään tavalla maininneet, että i) järjestelmän soveltaminen päättyisi 31 päivänä maaliskuuta 2005 tai ii) järjestelmää ei korvattaisi vastaavalla tuloverolainsäädännöllä kyseisenä päivänä. |
| --- | --- |

(125)

Lisäksi väite siitä, että 31 päivän maaliskuuta 2005 jälkeen aiheutuneet kustannukset eivät kuulu järjestelmän piiriin, ei merkitse sitä, että järjestelmään ei voitaisi kohdistaa tasoitustoimenpiteitä perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Ei ole toimitettu näyttöä siitä, että järjestelmä ei enää ollut käytössä tarkastelua koskevan tutkimuksen päätelmien tekohetkellä tai että viejä ei enää saa etuja kyseisestä järjestelmästä. ITIRAD-järjestelmä on päinvastoin voimassa koko arviointivuoden 2005/2006 (eli varainhoitovuoden 2004/2005) ajan ja siitä voi siis edelleen saada etuja. Viejä ei myöskään ole perustellut väitettään siitä, että Intian viranomaiset eivät aio jatkaa ohjelmaa. Ohjelmaa on itse asiassa jatkettu jo aiemmin (8). Ei ole osoitettu, että järjestelmän soveltamista ei pidennetä uudella rahoituslailla; Intian viranomaiset eivät nimittäin kuulemisen tai toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä millään tavalla maininneet, että i) järjestelmän soveltaminen päättyisi 31 päivänä maaliskuuta 2005 tai ii) järjestelmää ei korvattaisi vastaavalla tuloverolainsäädännöllä kyseisenä päivänä.

vi)   Tuen määrän laskeminen

| (126) | Tuen määrä on laskettu tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona ITA:n 35(2AB) §:n säännöksiä sovellettaessa ja ilman niiden soveltamista kannettavan tuloveron määrien erotuksen perusteella. Tuen määrä (nimittäjä) on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson kokonaisliikevaihdolle; se on nimittäjä, koska tuki koskee kaikkea myyntiä (sekä kotimarkkina- että vientimyyntiä) eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Tämän perusteella yhden ITIRAD-järjestelmästä etuja saaneen yrityksen tukimarginaaliksi vahvistettiin 1,5 prosenttia. |
| --- | --- |

(126)

Tuen määrä on laskettu tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona ITA:n 35(2AB) §:n säännöksiä sovellettaessa ja ilman niiden soveltamista kannettavan tuloveron määrien erotuksen perusteella. Tuen määrä (nimittäjä) on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson kokonaisliikevaihdolle; se on nimittäjä, koska tuki koskee kaikkea myyntiä (sekä kotimarkkina- että vientimyyntiä) eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Tämän perusteella yhden ITIRAD-järjestelmästä etuja saaneen yrityksen tukimarginaaliksi vahvistettiin 1,5 prosenttia.

III   Alueelliset järjestelmät

1)   Gujaratin ja Punjabin osavaltioiden teollisuuden kannustejärjestelmät (Industrial Incentive Schemes, IIS)

| (127) | Gujaratin ja Punjabin osavaltiot myöntävät tukikelpoisille teollisuusyrityksille kannustimia liikevaihto- ja/tai kauppaveron vapautuksen tai lykkäämisen muodossa näiden osavaltioiden taloudeltaan kehittymättömien alueiden teollisuuden kehittämiseksi. Koska nämä järjestelmät ovat käytännössä samanlaiset, niitä arvioidaan yhdessä. |
| --- | --- |

(127)

Gujaratin ja Punjabin osavaltiot myöntävät tukikelpoisille teollisuusyrityksille kannustimia liikevaihto- ja/tai kauppaveron vapautuksen tai lykkäämisen muodossa näiden osavaltioiden taloudeltaan kehittymättömien alueiden teollisuuden kehittämiseksi. Koska nämä järjestelmät ovat käytännössä samanlaiset, niitä arvioidaan yhdessä.

a)   Oikeusperusta

| (128) | Gujaratin osavaltion hallituksen järjestelmän soveltamista kuvataan yksityiskohtaisesti sen 16 päivänä lokakuuta 1990 antamassa päätöslauselmassa nro INC-1090–1023-(2)-I(GR No 2) ja Punjabin osavaltion hallituksen järjestelmää kuvataan vastaavasti sen 20 päivänä maaliskuuta 1996 antamassa päätöslauselmassa nro 15/43/96–5IB/2238. |
| --- | --- |

(128)

Gujaratin osavaltion hallituksen järjestelmän soveltamista kuvataan yksityiskohtaisesti sen 16 päivänä lokakuuta 1990 antamassa päätöslauselmassa nro INC-1090–1023-(2)-I(GR No 2) ja Punjabin osavaltion hallituksen järjestelmää kuvataan vastaavasti sen 20 päivänä maaliskuuta 1996 antamassa päätöslauselmassa nro 15/43/96–5IB/2238.

b)   Tukikelpoisuus

| (129) | Järjestelmistä voidaan myöntää tukia yrityksille, jotka perustavat kehittymättömälle alueelle uuden teollisuuslaitoksen tai laajentavat merkittävästi tällaisella alueella sijaitsevaa olemassa olevaa teollisuuslaitosta. On kuitenkin olemassa kattavat ei-tukikelpoisten tuotannonalojen luettelot, joiden perusteella tiettyjen toiminta-alojen yritykset eivät voi hyötyä kannustejärjestelmistä. |
| --- | --- |

(129)

Järjestelmistä voidaan myöntää tukia yrityksille, jotka perustavat kehittymättömälle alueelle uuden teollisuuslaitoksen tai laajentavat merkittävästi tällaisella alueella sijaitsevaa olemassa olevaa teollisuuslaitosta. On kuitenkin olemassa kattavat ei-tukikelpoisten tuotannonalojen luettelot, joiden perusteella tiettyjen toiminta-alojen yritykset eivät voi hyötyä kannustejärjestelmistä.

c)   Käytännön toteutus

| (130) | Järjestelmissä edellytetään, että yritysten on investoitava kehittymättömille alueille. Kyseiset asianomaisten kahden osavaltion alueet luokitellaan eri luokkiin niiden taloudellisen kehittyneisyyden mukaan, kun taas tietyt muut alueet eivät voi lainkaan saada etuja näistä kannustejärjestelmistä. Kannusteiden määrää laskettaessa tärkeimpänä perusteena käytetään investoinnin määrää ja aluetta, jolle yritys sijoittautuu tai on sijoittautunut. |
| --- | --- |

(130)

Järjestelmissä edellytetään, että yritysten on investoitava kehittymättömille alueille. Kyseiset asianomaisten kahden osavaltion alueet luokitellaan eri luokkiin niiden taloudellisen kehittyneisyyden mukaan, kun taas tietyt muut alueet eivät voi lainkaan saada etuja näistä kannustejärjestelmistä. Kannusteiden määrää laskettaessa tärkeimpänä perusteena käytetään investoinnin määrää ja aluetta, jolle yritys sijoittautuu tai on sijoittautunut.

| (131) | Kannusteita voidaan myöntää milloin tahansa, sillä ei ole olemassa aikarajoja kannusteita koskevien hakemusten tekemiselle tai määrällisten perusteiden täyttämiselle. |
| --- | --- |

(131)

Kannusteita voidaan myöntää milloin tahansa, sillä ei ole olemassa aikarajoja kannusteita koskevien hakemusten tekemiselle tai määrällisten perusteiden täyttämiselle.

d)   Toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä esitetyt huomautukset

| (132) | IIS-järjestelmistä tukia saaneet kaksi viejää esittivät toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä, että i) IIS-järjestelmissä ei ole kyse vientituesta, ii) IIS-järjestelmät vain korvaavat ylimääräiset kulut, joita aiheutuu siitä, ettei asianomaisilla kehittymättömillä alueilla ole käytettävissä asianmukaista infrastruktuuria, ja iii) toinen viejistä ei ole saanut järjestelmästä tukea 5 päivän heinäkuuta 2003 jälkeen. |
| --- | --- |

(132)

IIS-järjestelmistä tukia saaneet kaksi viejää esittivät toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä, että i) IIS-järjestelmissä ei ole kyse vientituesta, ii) IIS-järjestelmät vain korvaavat ylimääräiset kulut, joita aiheutuu siitä, ettei asianomaisilla kehittymättömillä alueilla ole käytettävissä asianmukaista infrastruktuuria, ja iii) toinen viejistä ei ole saanut järjestelmästä tukea 5 päivän heinäkuuta 2003 jälkeen.

e)   IIS-järjestelmiä koskeva päätelmä

| (133) | Järjestelmistä annetaan perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. Ne ovat Gujaratin ja Punjabin osavaltioiden taloudellista tukea, koska kannusteet eli tässä tapauksessa vapautukset liikevaihto- ja kauppaverosta vähentävät tuloja veroista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi näistä kannusteista koituu etua yritykselle, sillä ne parantavat niiden taloudellista tilannetta, koska muutoin kannettavat verot jäävät maksamatta. |
| --- | --- |

(133)

Järjestelmistä annetaan perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. Ne ovat Gujaratin ja Punjabin osavaltioiden taloudellista tukea, koska kannusteet eli tässä tapauksessa vapautukset liikevaihto- ja kauppaverosta vähentävät tuloja veroista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi näistä kannusteista koituu etua yritykselle, sillä ne parantavat niiden taloudellista tilannetta, koska muutoin kannettavat verot jäävät maksamatta.

| (134) | Lisäksi järjestelmät ovat perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa ja 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla alueellisesti erityisiä, koska niitä voivat käyttää ainoastaan tietyt yritykset, jotka ovat investoineet tietyille asianomaisten osavaltioiden lainkäyttövaltaan kuuluville maantieteellisille alueille. Kyseisten alueiden ulkopuolelle sijoittautuneet yritykset eivät voi käyttää niitä, ja edun taso vaihtelee lisäksi alueittain. |
| --- | --- |

(134)

Lisäksi järjestelmät ovat perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa ja 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla alueellisesti erityisiä, koska niitä voivat käyttää ainoastaan tietyt yritykset, jotka ovat investoineet tietyille asianomaisten osavaltioiden lainkäyttövaltaan kuuluville maantieteellisille alueille. Kyseisten alueiden ulkopuolelle sijoittautuneet yritykset eivät voi käyttää niitä, ja edun taso vaihtelee lisäksi alueittain.

| (135) | Intian viranomaiset eivät ole yhtä mieltä tästä arviosta. Ne väittivät ensinnäkin, että kansainväliseen kauppaan ei sinänsä sovelleta liikevaihtoveroa, mistä säädetään jo Intian perustuslaissa. Viranomaisten mukaan tästä syystä järjestelmät eivät merkitse muutoin kannettavista tuloista luopumista viennin suhteen, joten ne eivät ole tukitoimenpiteiden alaisia. Toisin kuin myös kaksi viejää esitti toimenpiteistä ilmoittamisen jälkeen, järjestelmää ei kuitenkaan arvioitu siltä kannalta, onko se perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettu vientituki, keskittyen tarkasteltavana olevan tuotteen vientiin, vaan sitä arvioitiin siltä kannalta, onko se yleensä erityinen (katso johdanto-osan 134 kappale). Tuen ja vientituotteen välillä ei tarvitse olla suoraa yhteyttä, että tukijärjestelmän voitaisiin katsoa olevan tasoitustoimenpiteiden alainen. Perusasetuksen 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti riittää, että tuen ja tuottajayrityksen välillä voidaan todeta suora yhteys. Koska raha on liikuteltavissa, kaikenlaiset tällaiset kotimarkkinoilla annettavat tuet heijastuvat alhaisempina hintoina myös vientitoimintaan, koska tuki parantaa yrityksen yleistä maksuvalmiutta. Lisäksi Intian viranomaiset eivät ole toimittaneet näyttöä siitä, että yleinen vapautus vientimyynnin liikevaihtoverosta kattaa myös tuotantopanosten myyntiverovelat. Tässä tapauksessa yritykset ovatkin käyttäneet IIS-järjestelmiä myyntiverovelkojen kuittaamiseen. |
| --- | --- |

(135)

Intian viranomaiset eivät ole yhtä mieltä tästä arviosta. Ne väittivät ensinnäkin, että kansainväliseen kauppaan ei sinänsä sovelleta liikevaihtoveroa, mistä säädetään jo Intian perustuslaissa. Viranomaisten mukaan tästä syystä järjestelmät eivät merkitse muutoin kannettavista tuloista luopumista viennin suhteen, joten ne eivät ole tukitoimenpiteiden alaisia. Toisin kuin myös kaksi viejää esitti toimenpiteistä ilmoittamisen jälkeen, järjestelmää ei kuitenkaan arvioitu siltä kannalta, onko se perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettu vientituki, keskittyen tarkasteltavana olevan tuotteen vientiin, vaan sitä arvioitiin siltä kannalta, onko se yleensä erityinen (katso johdanto-osan 134 kappale). Tuen ja vientituotteen välillä ei tarvitse olla suoraa yhteyttä, että tukijärjestelmän voitaisiin katsoa olevan tasoitustoimenpiteiden alainen. Perusasetuksen 1 artiklan 1 kohdan mukaisesti riittää, että tuen ja tuottajayrityksen välillä voidaan todeta suora yhteys. Koska raha on liikuteltavissa, kaikenlaiset tällaiset kotimarkkinoilla annettavat tuet heijastuvat alhaisempina hintoina myös vientitoimintaan, koska tuki parantaa yrityksen yleistä maksuvalmiutta. Lisäksi Intian viranomaiset eivät ole toimittaneet näyttöä siitä, että yleinen vapautus vientimyynnin liikevaihtoverosta kattaa myös tuotantopanosten myyntiverovelat. Tässä tapauksessa yritykset ovatkin käyttäneet IIS-järjestelmiä myyntiverovelkojen kuittaamiseen.

| (136) | Intian viranomaiset väittivät lisäksi, että vaikkakin IIS-järjestelmien käyttö on rajoitettu tietyille Punjabin ja Gujaratin kehittymättömille alueille, sitä ei pitäisi pitää erityisenä, koska näissä järjestelmissä ei niiden mukaan suosita kyseisten erityisalueiden tiettyjä yrityksiä. Intian viranomaiset myönsivät kuitenkin, että kaikki tuotannonalat eivät ole IIS-järjestelmissä tukikelpoisia kyseisillä erityisalueilla. Osavaltion tukijärjestelmän alueellinen rajoittaminen kaikkiinkin erityisalueille sijoittautuneisiin yrityksiin on kuitenkin jo itsessään erityistä tukea. Tällaisissa järjestelmissä selvästi suositaan tiettyjä yrityksiä toisten kustannuksella, koska tukikelpoiselle alueelle sijoittautunut yritys voi saada tukea, mutta sen ei-tukikelpoiselle alueelle sijoittautunut kilpailija ei. Tällainen eriyttäminen ei ole perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla objektiivista vaan näin ollen erityistä, koska järjestelmiä ei sovelleta laajalti koko osavaltion alueella. |
| --- | --- |

(136)

Intian viranomaiset väittivät lisäksi, että vaikkakin IIS-järjestelmien käyttö on rajoitettu tietyille Punjabin ja Gujaratin kehittymättömille alueille, sitä ei pitäisi pitää erityisenä, koska näissä järjestelmissä ei niiden mukaan suosita kyseisten erityisalueiden tiettyjä yrityksiä. Intian viranomaiset myönsivät kuitenkin, että kaikki tuotannonalat eivät ole IIS-järjestelmissä tukikelpoisia kyseisillä erityisalueilla. Osavaltion tukijärjestelmän alueellinen rajoittaminen kaikkiinkin erityisalueille sijoittautuneisiin yrityksiin on kuitenkin jo itsessään erityistä tukea. Tällaisissa järjestelmissä selvästi suositaan tiettyjä yrityksiä toisten kustannuksella, koska tukikelpoiselle alueelle sijoittautunut yritys voi saada tukea, mutta sen ei-tukikelpoiselle alueelle sijoittautunut kilpailija ei. Tällainen eriyttäminen ei ole perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla objektiivista vaan näin ollen erityistä, koska järjestelmiä ei sovelleta laajalti koko osavaltion alueella.

| (137) | IIS-järjestelmistä väitteen mukaan annettava korvaus infrastruktuurin puutteista johtuvista ylimääräisistä kustannuksista ei muuta arviota siitä, että tuki on tasoitustoimenpiteiden alaista, vaikka yksi viejä toisin esittää. Tällaisista väitetyistä kustannuksista ei ole esitetty näyttöä. |
| --- | --- |

(137)

IIS-järjestelmistä väitteen mukaan annettava korvaus infrastruktuurin puutteista johtuvista ylimääräisistä kustannuksista ei muuta arviota siitä, että tuki on tasoitustoimenpiteiden alaista, vaikka yksi viejä toisin esittää. Tällaisista väitetyistä kustannuksista ei ole esitetty näyttöä.

| (138) | Viejä, joka väitti, ettei se saa enää etuja IIS-järjestelmästä, ei esittänyt väitteelleen näyttöä, esimerkiksi Gujaratin viranomaisten vahvistusta. Se päinvastoin mainitsi vuosien 2002–2003 (eli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson) hallintoraporteissaan hakevansa jatkoa IIS-järjestelmän käytölle vuoteen 2012. Tällainen jatko on mahdollista Gujaratin IIS-järjestelmässä. Yritys ei ole toimittanut näyttöä siitä, että Gujaratin viranomaiset olisivat hylänneet jatkopyynnön. |
| --- | --- |

(138)

Viejä, joka väitti, ettei se saa enää etuja IIS-järjestelmästä, ei esittänyt väitteelleen näyttöä, esimerkiksi Gujaratin viranomaisten vahvistusta. Se päinvastoin mainitsi vuosien 2002–2003 (eli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson) hallintoraporteissaan hakevansa jatkoa IIS-järjestelmän käytölle vuoteen 2012. Tällainen jatko on mahdollista Gujaratin IIS-järjestelmässä. Yritys ei ole toimittanut näyttöä siitä, että Gujaratin viranomaiset olisivat hylänneet jatkopyynnön.

| (139) | Gujaratin viranomaisten esittämät väitteet ja toimenpiteistä ilmoittamisen jälkeen esitetyt näkökannat eivät siis ole muuttaneet arviota siitä, että kyseiset liikevaihto- ja kauppaverosta vapauttamista koskevat järjestelmät ovat tasoitustoimenpiteiden alaisia. |
| --- | --- |

(139)

Gujaratin viranomaisten esittämät väitteet ja toimenpiteistä ilmoittamisen jälkeen esitetyt näkökannat eivät siis ole muuttaneet arviota siitä, että kyseiset liikevaihto- ja kauppaverosta vapauttamista koskevat järjestelmät ovat tasoitustoimenpiteiden alaisia.

f)   Tuen määrän laskeminen

| (140) | Tuen määrä on laskettu sellaisen liikevaihto- tai kauppaveron määrän perusteella, joka tavanomaisesti olisi kertynyt tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana mutta jota ei näiden järjestelmien mukaisesti kannettu. Tukien määrät (osoittaja) on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson kokonaismyynnille; se on nimittäjä, koska tuki ei ole riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Kolme yritystä sai etua näitä järjestelmistä kyseisenä aikana. Kahden yrityksen tuki oli 2,4 prosenttia ja yhden yrityksen 3,1 prosenttia. |
| --- | --- |

(140)

Tuen määrä on laskettu sellaisen liikevaihto- tai kauppaveron määrän perusteella, joka tavanomaisesti olisi kertynyt tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana mutta jota ei näiden järjestelmien mukaisesti kannettu. Tukien määrät (osoittaja) on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson kokonaismyynnille; se on nimittäjä, koska tuki ei ole riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Kolme yritystä sai etua näitä järjestelmistä kyseisenä aikana. Kahden yrityksen tuki oli 2,4 prosenttia ja yhden yrityksen 3,1 prosenttia.

2)   Gujaratin osavaltion sähköverosta vapauttamisen järjestelmä (Electricity Duty Exemption scheme, EDE)

| (141) | Gujaratin osavaltio myöntää tukikelpoisille teollisuusyrityksille kannustimia sähköverosta vapauttamisen muodossa osavaltion taloudeltaan kehittymättömien alueiden teollisuuden kehittämiseksi. |
| --- | --- |

(141)

Gujaratin osavaltio myöntää tukikelpoisille teollisuusyrityksille kannustimia sähköverosta vapauttamisen muodossa osavaltion taloudeltaan kehittymättömien alueiden teollisuuden kehittämiseksi.

a)   Oikeusperusta

| (142) | Gujaratin osavaltion sähköverosta vapauttamisen järjestelmää kuvataan yksityiskohtaisesti Bombayn vuoden 1958 sähköverolaissa (Bombay Electricity Duty Act of 1958) ja erityisesti sen 3(2)(vi) ja 3(2)(vii)(a) ja (b) §:ssä, sellaisena kuin se on mukautettuna Gujaratin lakien mukauttamista koskevalla määräyksellä vuodelta 1960 (Gujarat Adaptation of Laws Order of 1960). |
| --- | --- |

(142)

Gujaratin osavaltion sähköverosta vapauttamisen järjestelmää kuvataan yksityiskohtaisesti Bombayn vuoden 1958 sähköverolaissa (Bombay Electricity Duty Act of 1958) ja erityisesti sen 3(2)(vi) ja 3(2)(vii)(a) ja (b) §:ssä, sellaisena kuin se on mukautettuna Gujaratin lakien mukauttamista koskevalla määräyksellä vuodelta 1960 (Gujarat Adaptation of Laws Order of 1960).

b)   Tukikelpoisuus

| (143) | Tukikelpoisia ovat yritykset, jotka investoivat kehittymättömille alueille joko perustamalla uuden teollisuuslaitoksen tai tekemällä merkittäviä pääomasijoituksia olemassa olevan teollisuuslaitoksen laajentamiseen. |
| --- | --- |

(143)

Tukikelpoisia ovat yritykset, jotka investoivat kehittymättömille alueille joko perustamalla uuden teollisuuslaitoksen tai tekemällä merkittäviä pääomasijoituksia olemassa olevan teollisuuslaitoksen laajentamiseen.

c)   Käytännön toteutus

| (144) | Tätä järjestelmää voivat käyttää ainoastaan yritykset, jotka ovat investoineet tietyille määritetyille maantieteellisille alueille, joilla Gujaratin osavaltiolla on lainkäyttövalta. Gujaratin osavaltio voi sen mukaisesti myös vapauttaa minkä tahansa alueen tai uuden teollisuusyrityksen velvollisuudesta maksaa sähköveroa. Lisäksi tietyille alueille sijoittautuneet uudet teollisuusyritykset on viiden vuoden ajan valmistustoiminnan alkamisesta joko vapautettu energiaverosta tai ne saavat siitä 50 prosentin alennuksen. |
| --- | --- |

(144)

Tätä järjestelmää voivat käyttää ainoastaan yritykset, jotka ovat investoineet tietyille määritetyille maantieteellisille alueille, joilla Gujaratin osavaltiolla on lainkäyttövalta. Gujaratin osavaltio voi sen mukaisesti myös vapauttaa minkä tahansa alueen tai uuden teollisuusyrityksen velvollisuudesta maksaa sähköveroa. Lisäksi tietyille alueille sijoittautuneet uudet teollisuusyritykset on viiden vuoden ajan valmistustoiminnan alkamisesta joko vapautettu energiaverosta tai ne saavat siitä 50 prosentin alennuksen.

d)   Toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä esitetyt huomautukset

| (145) | Yksi järjestelmästä etua saanut viejä ilmoitti toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä, että se ei 4 päivästä kesäkuuta 2004 enää ole saanut etua järjestelmästä. Lisäksi toinen viejä väitti, ettei se ole käyttänyt järjestelmää. Todettakoon, ettei kyseistä järjestelmää olekaan otettu huomioon viimeksi mainitun viejän tukimäärää laskettaessa. |
| --- | --- |

(145)

Yksi järjestelmästä etua saanut viejä ilmoitti toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä, että se ei 4 päivästä kesäkuuta 2004 enää ole saanut etua järjestelmästä. Lisäksi toinen viejä väitti, ettei se ole käyttänyt järjestelmää. Todettakoon, ettei kyseistä järjestelmää olekaan otettu huomioon viimeksi mainitun viejän tukimäärää laskettaessa.

e)   EDE-järjestelmää koskeva päätelmä

| (146) | Järjestelmästä annetaan perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. Kyseessä on perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan iv alakohdassa tarkoitettu Gujaratin osavaltion taloudellinen tuki, koska kyseinen kannuste vähentää osavaltion tuloja, jotka se muutoin saisi. Lisäksi siitä koituu etua järjestelmää käyttävälle yritykselle. Järjestelmä on myös perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa ja 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla alueellisesti erityinen, koska sitä voivat käyttää ainoastaan tietyt yritykset, jotka ovat investoineet tietyille Gujaratin osavaltion lainkäyttövaltaan kuuluville maantieteellisille alueille. Kannusteen tukikelpoisuusvaatimuksia ja -edellytyksiä ei myöskään ole selvästi esitetty missään laissa, asetuksessa tai muussa virallisessa asiakirjassa. Tarkastuskäyntien yhteydessä vahvistettiin, että yksi yritys hyödynsi järjestelmää yhdeksän vuoden ajan. Yritys ei pyynnöstäkään toimittanut mitään sellaisia tietoja, jotka olisivat saattaneet muuttaa tätä arviota, vaan se toimitti tiedoksi ainoastaan edellä mainitun Bombayn sähköverolain. |
| --- | --- |

(146)

Järjestelmästä annetaan perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. Kyseessä on perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan iv alakohdassa tarkoitettu Gujaratin osavaltion taloudellinen tuki, koska kyseinen kannuste vähentää osavaltion tuloja, jotka se muutoin saisi. Lisäksi siitä koituu etua järjestelmää käyttävälle yritykselle. Järjestelmä on myös perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa ja 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla alueellisesti erityinen, koska sitä voivat käyttää ainoastaan tietyt yritykset, jotka ovat investoineet tietyille Gujaratin osavaltion lainkäyttövaltaan kuuluville maantieteellisille alueille. Kannusteen tukikelpoisuusvaatimuksia ja -edellytyksiä ei myöskään ole selvästi esitetty missään laissa, asetuksessa tai muussa virallisessa asiakirjassa. Tarkastuskäyntien yhteydessä vahvistettiin, että yksi yritys hyödynsi järjestelmää yhdeksän vuoden ajan. Yritys ei pyynnöstäkään toimittanut mitään sellaisia tietoja, jotka olisivat saattaneet muuttaa tätä arviota, vaan se toimitti tiedoksi ainoastaan edellä mainitun Bombayn sähköverolain.

| (147) | Intian viranomaiset väittivät, että koska järjestelmään ei eräässä toisessa tapauksessa vuonna 1999 kohdistettu tasoitustoimenpiteitä, koska sitä pidettiin laajalti koko valtiossa sovellettavana, näin ei pitäisi tehdä nytkään. Väitteensä tueksi ne toimittivat ainoastaan Maharashtran osavaltion teollisuus-, energia- ja työministeriön kyseistä vuoden 1958 sähköverolakia koskevan ilmoituksen. Tiedot eivät kuitenkaan koske Gujaratin osavaltiota. Lisäksi olisi huomattava, että ilmoituksen mukaan EDE-kannuste ei näytä olevan saatavilla kaikilla Maharashtran alueilla, joten sitä on kuin onkin pidettävä alueellisesti erityisenä. Erään tutkimuksen kohteena olevan Gujaratiin sijoittautuneen yrityksen todettiin käyttäneen järjestelmää tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona. Näin ollen päätellään, että järjestelmä on kyseisen viejän osalta tasoitustoimenpiteisiin oikeuttava edellisessä kappaleessa esitetyistä syistä. |
| --- | --- |

(147)

Intian viranomaiset väittivät, että koska järjestelmään ei eräässä toisessa tapauksessa vuonna 1999 kohdistettu tasoitustoimenpiteitä, koska sitä pidettiin laajalti koko valtiossa sovellettavana, näin ei pitäisi tehdä nytkään. Väitteensä tueksi ne toimittivat ainoastaan Maharashtran osavaltion teollisuus-, energia- ja työministeriön kyseistä vuoden 1958 sähköverolakia koskevan ilmoituksen. Tiedot eivät kuitenkaan koske Gujaratin osavaltiota. Lisäksi olisi huomattava, että ilmoituksen mukaan EDE-kannuste ei näytä olevan saatavilla kaikilla Maharashtran alueilla, joten sitä on kuin onkin pidettävä alueellisesti erityisenä. Erään tutkimuksen kohteena olevan Gujaratiin sijoittautuneen yrityksen todettiin käyttäneen järjestelmää tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona. Näin ollen päätellään, että järjestelmä on kyseisen viejän osalta tasoitustoimenpiteisiin oikeuttava edellisessä kappaleessa esitetyistä syistä.

| (148) | Viejä, joka väitti, ettei se saa enää etuja EDE-järjestelmästä, ei ole esittänyt väitteelleen näyttöä, esimerkiksi Gujaratin viranomaisten vahvistusta. Se päinvastoin mainitsi vuosien 2002–2003 (eli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson) hallintoraporteissaan hakevansa jatkoa EDE-järjestelmän käytölle vuoteen 2012; se oli aiemminkin saanut jatkoa ja käyttänyt järjestelmää yhteensä yhdeksän vuoden ajan huolimatta siitä, että asiaa koskevan lainsäädännön mukaan EDE-järjestelmän mukainen vapautus voidaan antaa vain viideksi vuodeksi. Yritys ei ole toimittanut näyttöä siitä, että Gujaratin viranomaiset olisivat hylänneet jatkopyynnön. |
| --- | --- |

(148)

Viejä, joka väitti, ettei se saa enää etuja EDE-järjestelmästä, ei ole esittänyt väitteelleen näyttöä, esimerkiksi Gujaratin viranomaisten vahvistusta. Se päinvastoin mainitsi vuosien 2002–2003 (eli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson) hallintoraporteissaan hakevansa jatkoa EDE-järjestelmän käytölle vuoteen 2012; se oli aiemminkin saanut jatkoa ja käyttänyt järjestelmää yhteensä yhdeksän vuoden ajan huolimatta siitä, että asiaa koskevan lainsäädännön mukaan EDE-järjestelmän mukainen vapautus voidaan antaa vain viideksi vuodeksi. Yritys ei ole toimittanut näyttöä siitä, että Gujaratin viranomaiset olisivat hylänneet jatkopyynnön.

f)   Tuen määrän laskeminen

| (149) | Vientiä harjoittavan tuottajan saama etu on laskettu sellaisen sähköveron määrän perusteella, joka normaalisti olisi kertynyt tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana mutta jota ei tämän järjestelmän mukaisesti kannettu. Tuen määrä (osoittaja) on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson kokonaismyynnille (nimittäjä), koska se koskee kaikkea myyntiä, sekä kotimarkkina- että vientimyyntiä, eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Tämän perusteella yhden EDE-järjestelmästä etuja saaneen yrityksen tukimarginaaliksi vahvistettiin 0,2 prosenttia. |
| --- | --- |

(149)

Vientiä harjoittavan tuottajan saama etu on laskettu sellaisen sähköveron määrän perusteella, joka normaalisti olisi kertynyt tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana mutta jota ei tämän järjestelmän mukaisesti kannettu. Tuen määrä (osoittaja) on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson kokonaismyynnille (nimittäjä), koska se koskee kaikkea myyntiä, sekä kotimarkkina- että vientimyyntiä, eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin. Tämän perusteella yhden EDE-järjestelmästä etuja saaneen yrityksen tukimarginaaliksi vahvistettiin 0,2 prosenttia.

3)   Maharashtran osavaltion kannustinjärjestelmä (Package Scheme of Incentives, PSI)

| (150) | Todettiin, että vientiä harjoittavat tuottajat eivät saaneet tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavaa etua PSI-ohjelmasta. |
| --- | --- |

(150)

Todettiin, että vientiä harjoittavat tuottajat eivät saaneet tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavaa etua PSI-ohjelmasta.

IV   Tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä

| (151) | Vakiintuneena käytäntönä on ollut pitää etuyhteydessä olevia yrityksiä yhtenä yksikkönä tukiprosenttia määritettäessä. Yksilöllisten tukiprosenttien laskeminen saattaisi nimittäin johtaa tasoitustoimenpiteiden kiertämiseen ja näin ollen niiden vaikutuksen mitätöintiin, jos etuyhteydessä olevat yritykset voisivat ohjata yhteisöön suuntautuvan vientinsä sen yrityksen kautta, jonka yksilöllinen prosentti on alhaisin. Tällaisen tilanteen välttämiseksi on laskettu ensin kunkin etuyhteydessä olevan yrityksen yksilöllinen tuen määrä, minkä jälkeen on määritetty näiden tukimäärien painotettu keskiarvo, joka on vahvistettu kunkin etuyhteydessä olevan yrityksen tuen määräksi. |
| --- | --- |

(151)

Vakiintuneena käytäntönä on ollut pitää etuyhteydessä olevia yrityksiä yhtenä yksikkönä tukiprosenttia määritettäessä. Yksilöllisten tukiprosenttien laskeminen saattaisi nimittäin johtaa tasoitustoimenpiteiden kiertämiseen ja näin ollen niiden vaikutuksen mitätöintiin, jos etuyhteydessä olevat yritykset voisivat ohjata yhteisöön suuntautuvan vientinsä sen yrityksen kautta, jonka yksilöllinen prosentti on alhaisin. Tällaisen tilanteen välttämiseksi on laskettu ensin kunkin etuyhteydessä olevan yrityksen yksilöllinen tuen määrä, minkä jälkeen on määritetty näiden tukimäärien painotettu keskiarvo, joka on vahvistettu kunkin etuyhteydessä olevan yrityksen tuen määräksi.

| (152) | Kahta vientiä harjoittavaa tuottajaa pidettiin etuyhteydessä olevina, ja niille määritettiin yksi ainoa tukiprosentti, koska kumpikin niistä voi vaikuttaa toisen yrityksen toimintaan. Yritysten vuosikertomusten mukaan kyseisten kahden yrityksen hallinnon johtohenkilöt ovat sukua toisilleen ja heillä on mahdollisuus merkittävästi vaikuttaa toistensa yrityksiin. Intian kirjanpitonormien mukaan tällainen merkittävä vaikutus tarkoittaa osallistumista yrityksen rahoitukseen ja/tai toimintaan liittyviin päätöksiin. Tällainen vaikutus merkitsee Intian kirjanpitonormien mukaisesti etuyhteyttä. Lisäksi EY:n tullilainsäädännön mukaan osapuolia pidetään etuyhteydessä olevina, kun toinen valvoo toista tai he ovat saman perheen jäseniä (9). |
| --- | --- |

(152)

Kahta vientiä harjoittavaa tuottajaa pidettiin etuyhteydessä olevina, ja niille määritettiin yksi ainoa tukiprosentti, koska kumpikin niistä voi vaikuttaa toisen yrityksen toimintaan. Yritysten vuosikertomusten mukaan kyseisten kahden yrityksen hallinnon johtohenkilöt ovat sukua toisilleen ja heillä on mahdollisuus merkittävästi vaikuttaa toistensa yrityksiin. Intian kirjanpitonormien mukaan tällainen merkittävä vaikutus tarkoittaa osallistumista yrityksen rahoitukseen ja/tai toimintaan liittyviin päätöksiin. Tällainen vaikutus merkitsee Intian kirjanpitonormien mukaisesti etuyhteyttä. Lisäksi EY:n tullilainsäädännön mukaan osapuolia pidetään etuyhteydessä olevina, kun toinen valvoo toista tai he ovat saman perheen jäseniä (9).

| (153) | Toinen näistä vientiä harjoittavista tuottajista oli toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä eri mieltä etuyhteydessä olemisesta. Se väitti uutta näyttöä kuitenkaan toimittamatta, että kyseisten kahden yrityksen välillä ei ole liikesuhdetta. Vientiä harjoittava tuottaja ei kuitenkaan kiistänyt johdanto-osan 152 kappaleessa esitettyä tosiseikkojen kuvausta eikä perustellut, miksi yrityksiä ei näistä seikoista huolimatta pitäisi pitää etuyhteydessä olevina. Väite oli näin ollen hylättävä.
  Perusasetuksen säännösten mukaisten tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä arvo-osuutena ilmaistuna on tutkimuksen kohteena olevien vientiä harjoittavien tuottajien osalta 25,3–35,1 prosenttia. |
| --- | --- |

(153)

Toinen näistä vientiä harjoittavista tuottajista oli toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä eri mieltä etuyhteydessä olemisesta. Se väitti uutta näyttöä kuitenkaan toimittamatta, että kyseisten kahden yrityksen välillä ei ole liikesuhdetta. Vientiä harjoittava tuottaja ei kuitenkaan kiistänyt johdanto-osan 152 kappaleessa esitettyä tosiseikkojen kuvausta eikä perustellut, miksi yrityksiä ei näistä seikoista huolimatta pitäisi pitää etuyhteydessä olevina. Väite oli näin ollen hylättävä.

Perusasetuksen säännösten mukaisten tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä arvo-osuutena ilmaistuna on tutkimuksen kohteena olevien vientiä harjoittavien tuottajien osalta 25,3–35,1 prosenttia.

| (154) | Koska usea yritys toimi yhteistyössä, kaikkien yhteistyöstä kieltäytyneiden yritysten tukiprosentti vahvistetaan samalle tasolle kuin sillä yrityksellä, jonka yksilöllinen prosentti oli korkein, eli 35,1 prosenttia.
















  JÄRJESTELMÄ → | ALS | DEPBS | EOUS | EPCGS | ECS | ITIRAD | PSI | GIIS | PIIS | EDE | Yht. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| YRITYS ↓ | % | % | % | % | % | % | % | % | % | % | % |
| KDL Biotech Ltd | 22,8 | 4,6 | – | väh. | 1,0 | – | – | – | – | – | 28,4 |
| Nectar Lifesciences Ltd | 25,8 | 3,2 | – | väh. | 2,3 | – | – | – | 2,4 | – | 33,7 |
| Nestor Pharmaceuticals Ltd | 22,0 | 3,3 | – | – | väh. | – | – | – | – | – | 25,3 |
| Orchid Chemicals & Pharmaceuticals Ltd | – | – | 30,9 | – | 1,1 | – | – | – | – | – | 32,0 |
| Ranbaxy Laboratories Ltd | 25,6 | 8,0 | – | väh. | väh. | 1,5 | – | – | – | – | 35,1 |
| Surya Pharmaceutical Ltd | 25,8 | 3,2 | – | väh. | 2,3 | – | – | – | 2,4 | – | 33,7 |
| Torrent Gujarat Biotech Ltd | 24,8 | – | – | – | – | – | – | 3,1 | – | 0,2 | 28,1 |

(154)

Koska usea yritys toimi yhteistyössä, kaikkien yhteistyöstä kieltäytyneiden yritysten tukiprosentti vahvistetaan samalle tasolle kuin sillä yrityksellä, jonka yksilöllinen prosentti oli korkein, eli 35,1 prosenttia.

JÄRJESTELMÄ →

ALS

DEPBS

EOUS

EPCGS

ECS

ITIRAD

PSI

GIIS

PIIS

EDE

Yht.

YRITYS ↓

%

%

%

%

%

%

%

%

%

%

%

KDL Biotech Ltd

22,8

4,6

–

väh.

1,0

–

–

–

–

–

28,4

Nectar Lifesciences Ltd

25,8

3,2

–

väh.

2,3

–

–

–

2,4

–

33,7

Nestor Pharmaceuticals Ltd

22,0

3,3

–

–

väh.

–

–

–

–

–

25,3

Orchid Chemicals & Pharmaceuticals Ltd

–

–

30,9

–

1,1

–

–

–

–

–

32,0

Ranbaxy Laboratories Ltd

25,6

8,0

–

väh.

väh.

1,5

–

–

–

–

35,1

Surya Pharmaceutical Ltd

25,8

3,2

–

väh.

2,3

–

–

–

2,4

–

33,7

Torrent Gujarat Biotech Ltd

24,8

–

–

–

–

–

–

3,1

–

0,2

28,1

D.   TUEN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (155) | Perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen tuen jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(155)

Perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen tuen jatkumiseen tai toistumiseen.

| (156) | Kuten edellä johdanto-osan 21–153 kappaleessa esitetään, intialaisten tarkasteltavana olevan tuotteen viejien todettiin tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona edelleen saaneen etua Intian viranomaisten antamista tasoitustoimenpiteiden alaisista tuista. Tarkastelussa todetut tukimarginaalit olivat itse asiassa korkeammat kuin alkuperäisessä tutkimuksessa todetut marginaalit, jotka olivat 0–15,3 prosenttia (neuvoston asetuksen (EY) N:o 2164/98 johdanto-osan 43 kappale). Ainoastaan edellä johdanto-osan 115 ja 116 kappaleessa mainitun järjestelmän (ITA:n 80HHC §) soveltaminen on päättynyt, ja eräissä muissa tapauksissa eräät yritykset eivät enää ole tukikelpoisia tietyissä järjestelmissä. Tämä on otettu huomioon tukilaskelmissa. Muista asianomaisista tukijärjestelmistä annetaan toistuvasti etuja, eikä ole merkkejä siitä, että ohjelmat poistettaisiin käytöstä tai niitä muutettaisiin lähitulevaisuudessa. Koska näin ei tapahdu, kyseisen tuotteen viejät saavat edelleenkin tasoitustoimenpiteiden alaisia tukia. Kukin viejä on tukikelpoinen useassa eri tukiohjelmassa. Näissä olosuhteissa katsottiin kohtuulliseksi päätellä, että tuen antaminen jatkuisi todennäköisesti tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

(156)

Kuten edellä johdanto-osan 21–153 kappaleessa esitetään, intialaisten tarkasteltavana olevan tuotteen viejien todettiin tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona edelleen saaneen etua Intian viranomaisten antamista tasoitustoimenpiteiden alaisista tuista. Tarkastelussa todetut tukimarginaalit olivat itse asiassa korkeammat kuin alkuperäisessä tutkimuksessa todetut marginaalit, jotka olivat 0–15,3 prosenttia (neuvoston asetuksen (EY) N:o 2164/98 johdanto-osan 43 kappale). Ainoastaan edellä johdanto-osan 115 ja 116 kappaleessa mainitun järjestelmän (ITA:n 80HHC §) soveltaminen on päättynyt, ja eräissä muissa tapauksissa eräät yritykset eivät enää ole tukikelpoisia tietyissä järjestelmissä. Tämä on otettu huomioon tukilaskelmissa. Muista asianomaisista tukijärjestelmistä annetaan toistuvasti etuja, eikä ole merkkejä siitä, että ohjelmat poistettaisiin käytöstä tai niitä muutettaisiin lähitulevaisuudessa. Koska näin ei tapahdu, kyseisen tuotteen viejät saavat edelleenkin tasoitustoimenpiteiden alaisia tukia. Kukin viejä on tukikelpoinen useassa eri tukiohjelmassa. Näissä olosuhteissa katsottiin kohtuulliseksi päätellä, että tuen antaminen jatkuisi todennäköisesti tulevaisuudessa.

| (157) | Koska on osoitettu, että tuen antaminen jatkui tarkastelun aikana ja todennäköisesti jatkuu myös tulevaisuudessa, tuen toistumisen tarkastelulla ei ole merkitystä tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

(157)

Koska on osoitettu, että tuen antaminen jatkui tarkastelun aikana ja todennäköisesti jatkuu myös tulevaisuudessa, tuen toistumisen tarkastelulla ei ole merkitystä tässä yhteydessä.

E.   YHTEISÖN TUOTANNONALA

I   Yhteisön tuotanto

| (158) | Samankaltaista tuotetta tuottivat tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona yhteisössä seuraavat yhteisön tuottajat: Sandoz, DSM, ACS Dobfar SpA ja Antibioticos SA. Sandoz pyysi yhdistettyä voimassa olevien tukien vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelua ja välivaiheen tarkastelua. DSM tuki pyyntöä. Sandoz ja DSM toimivat tarkastelua koskevassa tutkimuksessa täysipainoisesti yhteistyössä. Muut yhteisön tuottajat eivät toimineet yhteistyössä eivätkä vastustaneet tämän yhdistetyn toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja välivaiheen tarkastelun vireillepanoa. |
| --- | --- |

(158)

Samankaltaista tuotetta tuottivat tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona yhteisössä seuraavat yhteisön tuottajat: Sandoz, DSM, ACS Dobfar SpA ja Antibioticos SA. Sandoz pyysi yhdistettyä voimassa olevien tukien vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelua ja välivaiheen tarkastelua. DSM tuki pyyntöä. Sandoz ja DSM toimivat tarkastelua koskevassa tutkimuksessa täysipainoisesti yhteistyössä. Muut yhteisön tuottajat eivät toimineet yhteistyössä eivätkä vastustaneet tämän yhdistetyn toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja välivaiheen tarkastelun vireillepanoa.

| (159) | Toinen yhteistyössä toiminut yhteisön tuottaja toi tarkastelujaksona kahta tarkasteltavana olevan tuotteen tyyppiä Intiasta ja muista kolmansista maista. Toiminta ei vaikuta siihen, että sitä pidetään perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna tuottajana. Intiasta tarkastelujaksona tuodut määrät vastasivat vain melko pientä osaa sen samankaltaisen tuotteen tuotannosta yhteisössä, alle 10:tä prosenttia. Lisäksi sen tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Intiasta on vain väliaikaista, koska se uudistaa yhteisössä tapahtuvan tuotantonsa rakennetta ja on alkanut tuottaa sellaisia samankaltaisen tuotteen tyyppejä, joita se on tuonut muun muassa Intiasta. |
| --- | --- |

(159)

Toinen yhteistyössä toiminut yhteisön tuottaja toi tarkastelujaksona kahta tarkasteltavana olevan tuotteen tyyppiä Intiasta ja muista kolmansista maista. Toiminta ei vaikuta siihen, että sitä pidetään perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna tuottajana. Intiasta tarkastelujaksona tuodut määrät vastasivat vain melko pientä osaa sen samankaltaisen tuotteen tuotannosta yhteisössä, alle 10:tä prosenttia. Lisäksi sen tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Intiasta on vain väliaikaista, koska se uudistaa yhteisössä tapahtuvan tuotantonsa rakennetta ja on alkanut tuottaa sellaisia samankaltaisen tuotteen tyyppejä, joita se on tuonut muun muassa Intiasta.

II   Yhteisön tuotannonalan määritelmä

| (160) | Yhteistyössä toimineiden yhteisön tuottajien tuottaman samankaltaisen tuotteen osuus samankaltaisen tuotteen koko tuotannosta yhteisössä oli tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona 70,5 prosenttia. Kyseiset yritykset muodostavat näin ollen yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Niihin viitataan jäljempänä ilmaisulla ’yhteisön tuotannonala’. |
| --- | --- |

(160)

Yhteistyössä toimineiden yhteisön tuottajien tuottaman samankaltaisen tuotteen osuus samankaltaisen tuotteen koko tuotannosta yhteisössä oli tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona 70,5 prosenttia. Kyseiset yritykset muodostavat näin ollen yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Niihin viitataan jäljempänä ilmaisulla ’yhteisön tuotannonala’.

F.   YHTEISÖN MARKKINOIDEN TILANTEEN TARKASTELU

I   Johdanto

| (161) | Määrien ja hintojen kehityssuuntausten arvioinnissa käytettiin Taric-koodeja 2941101010, 2941102010 ja 2941900030 koskevia Eurostatin tilastoja sekä yhteisön tuotannonalalle tehdyn kyselyn varmennetuista vastauksista saatuja tietoja. |
| --- | --- |

(161)

Määrien ja hintojen kehityssuuntausten arvioinnissa käytettiin Taric-koodeja 2941101010, 2941102010 ja 2941900030 koskevia Eurostatin tilastoja sekä yhteisön tuotannonalalle tehdyn kyselyn varmennetuista vastauksista saatuja tietoja.

| (162) | Yhteisön tuotannonalaa koskevat tiedot saatiin yhteistyössä toimineiden yhteisön tuottajien kyselyyn antamista varmennetuista vastauksista. |
| --- | --- |

(162)

Yhteisön tuotannonalaa koskevat tiedot saatiin yhteistyössä toimineiden yhteisön tuottajien kyselyyn antamista varmennetuista vastauksista.

| (163) | Kehityssuuntaukset esitetään tarvittaessa indekseinä luottamuksellisuussyistä. |
| --- | --- |

(163)

Kehityssuuntaukset esitetään tarvittaessa indekseinä luottamuksellisuussyistä.

| (164) | Yksi viejä esitti toimenpiteistä ilmoittamisen jälkeen, että vahinkoanalyysi olisi pitänyt tehdä 1 päivänä toukokuuta 2004 tapahtuneen laajentumisen tuloksena olevia yhteisön markkinoita koskevien tietojen perusteella eli ottaen huomioon kymmenen uutta jäsenvaltiota. |
| --- | --- |

(164)

Yksi viejä esitti toimenpiteistä ilmoittamisen jälkeen, että vahinkoanalyysi olisi pitänyt tehdä 1 päivänä toukokuuta 2004 tapahtuneen laajentumisen tuloksena olevia yhteisön markkinoita koskevien tietojen perusteella eli ottaen huomioon kymmenen uutta jäsenvaltiota.

| (165) | Koska perusasetuksen 11 artiklan 1 kohdassa säädetään, että tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevia tietoja ei tavallisesti oteta huomioon, ja koska laajentuminen tapahtui tutkimusajanjakson jälkeen, pyyntö oli hylättävä. Joka tapauksessa saatavissa olevien tietojen perusteella kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa ei ole samankaltaisen tuotteen tuotantoa, joka voisi vaikuttaa yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(165)

Koska perusasetuksen 11 artiklan 1 kohdassa säädetään, että tutkimusajanjakson jälkeistä aikaa koskevia tietoja ei tavallisesti oteta huomioon, ja koska laajentuminen tapahtui tutkimusajanjakson jälkeen, pyyntö oli hylättävä. Joka tapauksessa saatavissa olevien tietojen perusteella kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa ei ole samankaltaisen tuotteen tuotantoa, joka voisi vaikuttaa yhteisön tuotannonalan tilanteeseen.

| (166) | Eräs viejä esitti lisäksi yleisenä huomautuksena tarkempaa näyttöä toimittamatta, että esitetyssä vahinkoanalyysissa ei otettu huomioon kaikkia perusasetuksen 8 artiklassa säädettyjä tekijöitä eikä sen tueksi ollut näyttöä. |
| --- | --- |

(166)

Eräs viejä esitti lisäksi yleisenä huomautuksena tarkempaa näyttöä toimittamatta, että esitetyssä vahinkoanalyysissa ei otettu huomioon kaikkia perusasetuksen 8 artiklassa säädettyjä tekijöitä eikä sen tueksi ollut näyttöä.

| (167) | Vahinkoanalyysin yksityiskohtiin liittyviä konkreettisia huomautuksia tarkastellaan jäljempänä analyysin asianomaisessa osassa. Vastauksena yleiseen huomautukseen on kuitenkin todettava, että i) vahinkoanalyysin perustana olivat näytön tukemat, todennetut tosiseikat ja ii) kuten jäljempänä esitetään, kaikki perusasetuksen 8 artiklan 2 kohdassa mainitut tuontiin liittyvät tekijät, kaikki perusasetuksen 8 artiklan 5 kohdassa mainitut 17 yhteisön tuotannonalaan liittyvää osoitinta ja kaikki perusasetuksen 8 artiklan 7 kohdassa mainitut tuonnin lisäksi tunnetut tekijät on arvioitu. |
| --- | --- |

(167)

Vahinkoanalyysin yksityiskohtiin liittyviä konkreettisia huomautuksia tarkastellaan jäljempänä analyysin asianomaisessa osassa. Vastauksena yleiseen huomautukseen on kuitenkin todettava, että i) vahinkoanalyysin perustana olivat näytön tukemat, todennetut tosiseikat ja ii) kuten jäljempänä esitetään, kaikki perusasetuksen 8 artiklan 2 kohdassa mainitut tuontiin liittyvät tekijät, kaikki perusasetuksen 8 artiklan 5 kohdassa mainitut 17 yhteisön tuotannonalaan liittyvää osoitinta ja kaikki perusasetuksen 8 artiklan 7 kohdassa mainitut tuonnin lisäksi tunnetut tekijät on arvioitu.

II   Yhteisön markkinoiden määrittäminen

| (168) | Sen määrittämiseksi, aiheutuiko yhteisön tuotannonalalle vahinkoa, sekä kulutuksen ja useiden yhteisön tuotannonalan tilanteeseen liittyvien talouden osoittimien määrittämiseksi tutkittiin, oliko yhteisön tuotannonalan samankaltaisen tuotteen tuotannon myöhempi käyttötarkoitus otettava huomioon tarkastelussa ja missä määrin. |
| --- | --- |

(168)

Sen määrittämiseksi, aiheutuiko yhteisön tuotannonalalle vahinkoa, sekä kulutuksen ja useiden yhteisön tuotannonalan tilanteeseen liittyvien talouden osoittimien määrittämiseksi tutkittiin, oliko yhteisön tuotannonalan samankaltaisen tuotteen tuotannon myöhempi käyttötarkoitus otettava huomioon tarkastelussa ja missä määrin.

| (169) | Yhteisö myykin samankaltaista tuotetta sekä i) etuyhteydettömille asiakkaille että ii) jatkojalostettavaksi samassa yritysryhmässä (etuyhteydessä oleville tahoille). Etuyhteydettömille tahoille suuntautunutta myyntiä pidettiin vapailla markkinoilla tapahtuneena. Etuyhteydessä oleville tahoille jatkojalostettavaksi suuntautunutta myyntiä pidettiin kytkösmarkkinoilla tapahtuneena käyttönä, koska toimittajaa ei voinut valita vapaasti. |
| --- | --- |

(169)

Yhteisö myykin samankaltaista tuotetta sekä i) etuyhteydettömille asiakkaille että ii) jatkojalostettavaksi samassa yritysryhmässä (etuyhteydessä oleville tahoille). Etuyhteydettömille tahoille suuntautunutta myyntiä pidettiin vapailla markkinoilla tapahtuneena. Etuyhteydessä oleville tahoille jatkojalostettavaksi suuntautunutta myyntiä pidettiin kytkösmarkkinoilla tapahtuneena käyttönä, koska toimittajaa ei voinut valita vapaasti.

| (170) | Seuraavien yhteisön tuotannonalaa koskevien talouden osoittimien osalta todettiin, että merkityksellisessä analyysissa ja arvioinnissa olisi keskityttävä vapailla markkinoilla vallitsevaan tilanteeseen: myyntimäärä ja myyntihinnat yhteisön markkinoilla, markkinaosuus, kasvu, kannattavuus, vientimäärä ja vientihinnat. Mikäli mahdollista ja perusteltua, näitä tietoja verrattiin tämän jälkeen kytkösmarkkinoita koskeviin tietoihin, jotta yhteisön tuotannonalan tilanteesta saatiin täysipainoinen kuva. |
| --- | --- |

(170)

Seuraavien yhteisön tuotannonalaa koskevien talouden osoittimien osalta todettiin, että merkityksellisessä analyysissa ja arvioinnissa olisi keskityttävä vapailla markkinoilla vallitsevaan tilanteeseen: myyntimäärä ja myyntihinnat yhteisön markkinoilla, markkinaosuus, kasvu, kannattavuus, vientimäärä ja vientihinnat. Mikäli mahdollista ja perusteltua, näitä tietoja verrattiin tämän jälkeen kytkösmarkkinoita koskeviin tietoihin, jotta yhteisön tuotannonalan tilanteesta saatiin täysipainoinen kuva.

| (171) | Muiden talouden osoittimien osalta todettiin tutkimuksen perusteella, että niitä voitaisiin tutkia järkevästi ainoastaan ottamalla huomioon koko toiminta. Tuotanto (sekä kytkösmarkkinoita että vapaita markkinoita varten), kapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, investoinnit, varastot, työllisyys, tuottavuus, palkat ja pääoman saanti riippuvat koko toiminnasta riippumatta siitä, on tuotanto suunnattu kytkösmarkkinoille vai myydäänkö se vapailla markkinoilla. |
| --- | --- |

(171)

Muiden talouden osoittimien osalta todettiin tutkimuksen perusteella, että niitä voitaisiin tutkia järkevästi ainoastaan ottamalla huomioon koko toiminta. Tuotanto (sekä kytkösmarkkinoita että vapaita markkinoita varten), kapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, investoinnit, varastot, työllisyys, tuottavuus, palkat ja pääoman saanti riippuvat koko toiminnasta riippumatta siitä, on tuotanto suunnattu kytkösmarkkinoille vai myydäänkö se vapailla markkinoilla.

| (172) | Kaksi viejää kyseenalaisti analyysin vapaiden markkinoiden ja kytkösmarkkinoiden osalta. Ne väittivät, että se ei ollut perusasetuksen 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla puolueeton. |
| --- | --- |

(172)

Kaksi viejää kyseenalaisti analyysin vapaiden markkinoiden ja kytkösmarkkinoiden osalta. Ne väittivät, että se ei ollut perusasetuksen 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla puolueeton.

| (173) | Tässä tutkimuksessa erotettiin kuitenkin selvästi vapaat markkinat ja kytkösmarkkinat. Kytkösmarkkinaostajalla ei nimittäin ollut muuta mahdollisuutta kuin ostaa kytkösmarkkinatoimittajalta. Tällaisissa tapauksissa analyysissa on keskityttävä ensisijaisesti vapaisiin markkinoihin, sillä kytkösmarkkinoilla tapahtuva myynti ei kilpaile vapailla markkinoilla myytävien tuotteiden kanssa, eikä siihen siis vaikuttanut tuettu tuonti. Vahinkoanalyysissa ei tästä selvästä erottelusta huolimatta kuitenkaan ole jätetty kytkösmarkkinoita huomiotta. Molempien markkinoiden tilanteita on vertailtu jäljempänä esitetyllä tavalla, jotta yhteisön tuotannonalan koko tilanteesta on voitu tehdä puolueeton lopullinen arvio. Väite oli näin ollen hylättävä. |
| --- | --- |

(173)

Tässä tutkimuksessa erotettiin kuitenkin selvästi vapaat markkinat ja kytkösmarkkinat. Kytkösmarkkinaostajalla ei nimittäin ollut muuta mahdollisuutta kuin ostaa kytkösmarkkinatoimittajalta. Tällaisissa tapauksissa analyysissa on keskityttävä ensisijaisesti vapaisiin markkinoihin, sillä kytkösmarkkinoilla tapahtuva myynti ei kilpaile vapailla markkinoilla myytävien tuotteiden kanssa, eikä siihen siis vaikuttanut tuettu tuonti. Vahinkoanalyysissa ei tästä selvästä erottelusta huolimatta kuitenkaan ole jätetty kytkösmarkkinoita huomiotta. Molempien markkinoiden tilanteita on vertailtu jäljempänä esitetyllä tavalla, jotta yhteisön tuotannonalan koko tilanteesta on voitu tehdä puolueeton lopullinen arvio. Väite oli näin ollen hylättävä.

III   Yhteisön kulutus

| (174) | Laskiessaan tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen todettavissa olevaa yhteisön kulutusta komissio lisäsi siihen seuraavat tekijät:






  — | tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen yhteisöön suuntautuneen kokonaistuonnin määrä Eurostatin tietojen mukaisesti, |
| --- | --- | --- |

(174)

Laskiessaan tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen todettavissa olevaa yhteisön kulutusta komissio lisäsi siihen seuraavat tekijät:

—

tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen yhteisöön suuntautuneen kokonaistuonnin määrä Eurostatin tietojen mukaisesti,

| — | yhteisön tuotannonalan tuottaman samankaltaisen tuotteen yhteisössä tapahtuneen myynnin määrä, |
| --- | --- |

—

yhteisön tuotannonalan tuottaman samankaltaisen tuotteen yhteisössä tapahtuneen myynnin määrä,

| — | samankaltaisen tuotteen kytkösmarkkinoilla tapahtuneen käytön määrä yhteisön tuotannonalalla, ja |
| --- | --- |

—

samankaltaisen tuotteen kytkösmarkkinoilla tapahtuneen käytön määrä yhteisön tuotannonalalla, ja

| — | tarkastelupyynnössä olleiden tietojen perusteella muiden tunnettujen yhteisön tuottajien samankaltaisen tuotteen arvioitu myyntimäärä yhteisössä. |
| --- | --- |

—

tarkastelupyynnössä olleiden tietojen perusteella muiden tunnettujen yhteisön tuottajien samankaltaisen tuotteen arvioitu myyntimäärä yhteisössä.

Kuten seuraavasta taulukosta ilmenee, tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen yhteisön kulutus kasvoi 51 prosenttia tarkastelujakson aikana.

| Kulutus
  (kg) | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarkasteltavana oleva tuote ja samankaltainen tuote | 2 482 053 | 3 240 481 | 3 254 464 | 3 801 666 | 3 745 549 |
| Indeksi | 100 | 131 | 131 | 153 | 151 |

Kulutus

(kg)

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Tarkasteltavana oleva tuote ja samankaltainen tuote

2 482 053

3 240 481

3 254 464

3 801 666

3 745 549

Indeksi

100

131

131

153

151

| (175) | Intian viranomaiset ja yksi viejä esittivät, että edellä mainitut kulutusta koskevat tiedot olisi pitänyt esittää yksityiskohtaisemmin eli kunkin yhteisön tuottajan osalta eritellen vapailla markkinoilla ja kytkösmarkkinoilla tapahtuva kulutus. Lisäksi väitettiin, että muiden yhteisön tuottajien kuin yhteisön tuotannonalan tietojen luotettavuutta ei ole varmistettu. |
| --- | --- |

(175)

Intian viranomaiset ja yksi viejä esittivät, että edellä mainitut kulutusta koskevat tiedot olisi pitänyt esittää yksityiskohtaisemmin eli kunkin yhteisön tuottajan osalta eritellen vapailla markkinoilla ja kytkösmarkkinoilla tapahtuva kulutus. Lisäksi väitettiin, että muiden yhteisön tuottajien kuin yhteisön tuotannonalan tietojen luotettavuutta ei ole varmistettu.

| (176) | Huomattakoon, että yhteisön tuotannonala koostuu vain kahdesta osapuolesta, joista vain toinen toimii kytkösmarkkinoilla. Tämän vuoksi perusasetuksen 29 artiklassa mainituista luottamuksellisuussyistä ei ole mahdollista esittää tarkempia tietoja. Muiden yhteisön tuottajien kuin yhteisön tuotannonalan tietojen osalta olisi muistettava, että kyseiset tuottajat eivät toimineet tutkimuksessa yhteistyössä. Koska ei ollut käytettävissä muita tietoja niiden osuudesta yhteisön kulutukseen, käytettiin tarkastelupyynnössä esitettyjä tietoja. Lisäksi yksikään osapuoli ei toimittanut ristiriitaisia tietoja eikä tietojen varmennus antanut aihetta epäillä niiden uskottavuutta. |
| --- | --- |

(176)

Huomattakoon, että yhteisön tuotannonala koostuu vain kahdesta osapuolesta, joista vain toinen toimii kytkösmarkkinoilla. Tämän vuoksi perusasetuksen 29 artiklassa mainituista luottamuksellisuussyistä ei ole mahdollista esittää tarkempia tietoja. Muiden yhteisön tuottajien kuin yhteisön tuotannonalan tietojen osalta olisi muistettava, että kyseiset tuottajat eivät toimineet tutkimuksessa yhteistyössä. Koska ei ollut käytettävissä muita tietoja niiden osuudesta yhteisön kulutukseen, käytettiin tarkastelupyynnössä esitettyjä tietoja. Lisäksi yksikään osapuoli ei toimittanut ristiriitaisia tietoja eikä tietojen varmennus antanut aihetta epäillä niiden uskottavuutta.

IV   Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti yhteisöön

1)   Intiasta peräisin olevan tuonnin määrä, hinta ja markkinaosuus

Tuonti

| Tuonti
  (kg) | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarkasteltavana oleva tuote | 36 800 | 47 400 | 72 100 | 101 800 | 95 200 |
| Indeksi | 100 | 129 | 196 | 277 | 259 |

(kg)

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Tarkasteltavana oleva tuote

36 800

47 400

72 100

101 800

95 200

Indeksi

100

129

196

277

259

| (177) | Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä lisääntyi huomattavasti koko tarkastelujaksolla. Tarkastelua koskevan tutkimusjakson tuonti oli 159 prosenttia suurempi kuin vuonna 1999. Tuonti lisääntyi paljon nopeammin kuin kulutus, joka lisääntyi 51 prosenttia, muista kolmansista maista kuin Intiasta tuleva tuonti, joka lisääntyi 13 prosenttia, ja yhteisön tuotannonalan myynnin määrä, joka lisääntyi 80 prosenttia kyseisenä aikana. Intian kehitysmaa-aseman ja perusasetuksen 14 artiklan 4 kohdan säännösten osalta katsottiin, että Intiasta tulevan tuonnin määrä tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona oli merkittävästi suurempi kuin 4 prosenttia samankaltaisen tuotteen kokonaistuonnista yhteisöön.










  Keskimääräinen myyntihinta (euroa/kg) | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarkasteltavana oleva tuote | 34,66 | 33,94 | 35,51 | 36,57 | 35,34 |
| Indeksi | 100 | 98 | 102 | 106 | 102 |

(177)

Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä lisääntyi huomattavasti koko tarkastelujaksolla. Tarkastelua koskevan tutkimusjakson tuonti oli 159 prosenttia suurempi kuin vuonna 1999. Tuonti lisääntyi paljon nopeammin kuin kulutus, joka lisääntyi 51 prosenttia, muista kolmansista maista kuin Intiasta tuleva tuonti, joka lisääntyi 13 prosenttia, ja yhteisön tuotannonalan myynnin määrä, joka lisääntyi 80 prosenttia kyseisenä aikana. Intian kehitysmaa-aseman ja perusasetuksen 14 artiklan 4 kohdan säännösten osalta katsottiin, että Intiasta tulevan tuonnin määrä tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona oli merkittävästi suurempi kuin 4 prosenttia samankaltaisen tuotteen kokonaistuonnista yhteisöön.

Keskimääräinen myyntihinta (euroa/kg)

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Tarkasteltavana oleva tuote

34,66

33,94

35,51

36,57

35,34

Indeksi

100

98

102

106

102

| (178) | Tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräinen tuontihinta nousi jonkin verran ollen huipussaan vuonna 2002, minkä jälkeen se palasi vuotta 2001 edeltävälle tasolle.










  Markkinaosuus EY:ssä | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarkasteltavana oleva tuote | 1,5 % | 1,5 % | 2,2 % | 2,7 % | 2,5 % |
| Indeksi | 100 | 99 | 149 | 181 | 171 |

(178)

Tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräinen tuontihinta nousi jonkin verran ollen huipussaan vuonna 2002, minkä jälkeen se palasi vuotta 2001 edeltävälle tasolle.

Markkinaosuus EY:ssä

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Tarkasteltavana oleva tuote

1,5 %

1,5 %

2,2 %

2,7 %

2,5 %

Indeksi

100

99

149

181

171

| (179) | Intiasta tulevan tuonnin markkinaosuus yhteisön markkinoilla kasvoi 71 prosenttia tarkastelujaksona. Erään väitteen mukaan indeksoidun kasvun olisi oltava vain 66 prosenttia eikä 71 prosenttia. Markkinaosuuden alaspäin pyöristetyn prosenttimäärän perusteella väittämä on laskennallisesti pätevä. Edellä ilmoitettu indeksi on kuitenkin laskettu oikein. Jotta markkinaosuus on voitu indeksoida tarkkaan, prosenttilukuja ei ole pyöristetty. Tämä on havaittavissa verrattaessa vuosien 1999 ja 2000 indeksoituja lukuja ja prosenttilukuja. Lisäksi tätä menetelmää on sovellettu johdonmukaisesti tämän asetuksen kaikissa taulukoissa. |
| --- | --- |

(179)

Intiasta tulevan tuonnin markkinaosuus yhteisön markkinoilla kasvoi 71 prosenttia tarkastelujaksona. Erään väitteen mukaan indeksoidun kasvun olisi oltava vain 66 prosenttia eikä 71 prosenttia. Markkinaosuuden alaspäin pyöristetyn prosenttimäärän perusteella väittämä on laskennallisesti pätevä. Edellä ilmoitettu indeksi on kuitenkin laskettu oikein. Jotta markkinaosuus on voitu indeksoida tarkkaan, prosenttilukuja ei ole pyöristetty. Tämä on havaittavissa verrattaessa vuosien 1999 ja 2000 indeksoituja lukuja ja prosenttilukuja. Lisäksi tätä menetelmää on sovellettu johdonmukaisesti tämän asetuksen kaikissa taulukoissa.

2)   Hinnan alittavuus

| (180) | Hinnan alittavuuden määrityksessä analysoitiin tarkastelua koskevan tutkimusjakson hintatietoja. Yhteisön tuotannonalan niiden ensimmäisille etuyhteydettömille viejille suuntautuneen myynnin noudettuna lähettäjältä -tason myyntihintoja verrattiin intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien niiden ensimmäisille yhteisössä toimiville riippumattomille asiakkaille suuntautuneen myynnin CIF-tuontihintoihin; molemmista hinnoista vähennettiin alennukset, hyvitykset ja palkkiot. |
| --- | --- |

(180)

Hinnan alittavuuden määrityksessä analysoitiin tarkastelua koskevan tutkimusjakson hintatietoja. Yhteisön tuotannonalan niiden ensimmäisille etuyhteydettömille viejille suuntautuneen myynnin noudettuna lähettäjältä -tason myyntihintoja verrattiin intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien niiden ensimmäisille yhteisössä toimiville riippumattomille asiakkaille suuntautuneen myynnin CIF-tuontihintoihin; molemmista hinnoista vähennettiin alennukset, hyvitykset ja palkkiot.

| (181) | Kyselyvastausten perusteella voitiin määritellä tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen erilaiset alatyypit tuotetyyppikohtaista (amoksisilliinitrihydraatti, ampisilliinitrihydraatti ja kefaleksiini) ja muunnelmakohtaista (jauhe tai kiinteä muoto) vertailua varten. |
| --- | --- |

(181)

Kyselyvastausten perusteella voitiin määritellä tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen erilaiset alatyypit tuotetyyppikohtaista (amoksisilliinitrihydraatti, ampisilliinitrihydraatti ja kefaleksiini) ja muunnelmakohtaista (jauhe tai kiinteä muoto) vertailua varten.

| (182) | Yhteisön tuotannonalan myyntihintoja ja vientiä harjoittavien tuottajien CIF-tuontihintoja vertailtiin samassa kaupan portaassa eli yhteisön markkinoiden kauppiaiden/jakelijoiden tasolla alatyyppikohtaisesti hintojen painotetun keskiarvon perusteella. Tarkastelua koskevana tutkimusjaksona käytännössä kaikki yhteisössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien myynti tapahtui kauppiaiden/jakelijoiden välityksellä. |
| --- | --- |

(182)

Yhteisön tuotannonalan myyntihintoja ja vientiä harjoittavien tuottajien CIF-tuontihintoja vertailtiin samassa kaupan portaassa eli yhteisön markkinoiden kauppiaiden/jakelijoiden tasolla alatyyppikohtaisesti hintojen painotetun keskiarvon perusteella. Tarkastelua koskevana tutkimusjaksona käytännössä kaikki yhteisössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien myynti tapahtui kauppiaiden/jakelijoiden välityksellä.

| (183) | Vertailun tulokset ilmaistuina prosentteina yhteisön tuotannonalan tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikaisista myyntihinnoista osoittivat, että hinnan alittavuuden marginaalit olivat merkittäviä. Vientiä harjoittavien tuottajien marginaalit vaihtelivat 11,5 ja 17,1 prosentin välillä. Näistä hinnan alittavuuden marginaaleista käy siis ilmi, että Intiasta tulevasta tuonnista aiheutuu hintapaineita yhteisön markkinoilla toimenpiteiden voimassaolosta huolimatta. |
| --- | --- |

(183)

Vertailun tulokset ilmaistuina prosentteina yhteisön tuotannonalan tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikaisista myyntihinnoista osoittivat, että hinnan alittavuuden marginaalit olivat merkittäviä. Vientiä harjoittavien tuottajien marginaalit vaihtelivat 11,5 ja 17,1 prosentin välillä. Näistä hinnan alittavuuden marginaaleista käy siis ilmi, että Intiasta tulevasta tuonnista aiheutuu hintapaineita yhteisön markkinoilla toimenpiteiden voimassaolosta huolimatta.

V   Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne

1)   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotannon indeksi | 100 | 121 | 127 | 154 | 160 |
| Kapasiteetin indeksi | 100 | 117 | 123 | 148 | 157 |
| Kapasiteetin käyttöasteen indeksi | 100 | 103 | 103 | 104 | 102 |

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Tuotannon indeksi

100

121

127

154

160

Kapasiteetin indeksi

100

117

123

148

157

Kapasiteetin käyttöasteen indeksi

100

103

103

104

102

| (184) | Yhteisön kulutuksen tasaisen lisääntymisen seurauksena yhteisön tuotannonalan samankaltaisen tuotteen tuotanto kasvoi jatkuvasti tarkastelujakson aikana. Tämä kasvusuuntaus korostui tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona, kun toinen yhteistyössä toimineista yhteisön tuottajista alkoi tuottaa yhteisössä samankaltaisen tuotteen erästä tyyppiä, jota se oli aiemmin vain tuonut. |
| --- | --- |

(184)

Yhteisön kulutuksen tasaisen lisääntymisen seurauksena yhteisön tuotannonalan samankaltaisen tuotteen tuotanto kasvoi jatkuvasti tarkastelujakson aikana. Tämä kasvusuuntaus korostui tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona, kun toinen yhteistyössä toimineista yhteisön tuottajista alkoi tuottaa yhteisössä samankaltaisen tuotteen erästä tyyppiä, jota se oli aiemmin vain tuonut.

| (185) | Yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetin kehitys seurasi samaa kasvusuuntausta kuin tuotannon kehitys. Tämä on osittain seurausta merkittävistä investoinneista uuteen tuotantolaitokseen, joita toinen yhteistyössä toimineista yhteisön tuottajista teki tarkastelua koskevana tutkimusjaksona. |
| --- | --- |

(185)

Yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetin kehitys seurasi samaa kasvusuuntausta kuin tuotannon kehitys. Tämä on osittain seurausta merkittävistä investoinneista uuteen tuotantolaitokseen, joita toinen yhteistyössä toimineista yhteisön tuottajista teki tarkastelua koskevana tutkimusjaksona.

| (186) | Kapasiteetin käyttöaste on pysynyt vakaana melko korkealla tasolla tarkastelujaksona. Tällainen korkea käyttöaste on yleinen kyseisen kaltaisella tuotannonalalla samankaltaisen tuotteen tuotannossa käytettävän jatkuvan erätuotannon vuoksi ja yhteisön tuotannonalan tapauksessa lisäksi siksi, että samankaltaista tuotetta käytetään kytkösmarkkinoilla. |
| --- | --- |

(186)

Kapasiteetin käyttöaste on pysynyt vakaana melko korkealla tasolla tarkastelujaksona. Tällainen korkea käyttöaste on yleinen kyseisen kaltaisella tuotannonalalla samankaltaisen tuotteen tuotannossa käytettävän jatkuvan erätuotannon vuoksi ja yhteisön tuotannonalan tapauksessa lisäksi siksi, että samankaltaista tuotetta käytetään kytkösmarkkinoilla.

| (187) | Kolme viejää esitti toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä, että kyseisten tekijöiden kehityksessä ei ole merkkejä vahingon aiheuttamisesta. Todettakoon kuitenkin, etteivät vahinkoa koskevat päätelmät perustu näihin tekijöihin. |
| --- | --- |

(187)

Kolme viejää esitti toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä, että kyseisten tekijöiden kehityksessä ei ole merkkejä vahingon aiheuttamisesta. Todettakoon kuitenkin, etteivät vahinkoa koskevat päätelmät perustu näihin tekijöihin.

2)   Myynnin määrä, myyntihinta, markkinaosuus ja kasvu

a)   Myynti vapailla markkinoilla

Myynti vapailla markkinoilla yhteisössä

| Myynti vapailla markkinoilla yhteisössä | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi Määrä | 100 | 170 | 162 | 192 | 180 |
| Indeksi Keskimääräinen myyntihinta | 100 | 94 | 94 | 94 | 95 |
| Indeksi Markkinaosuus | 100 | 130 | 123 | 125 | 120 |

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Indeksi Määrä

100

170

162

192

180

Indeksi Keskimääräinen myyntihinta

100

94

94

94

95

Indeksi Markkinaosuus

100

130

123

125

120

| (188) | Yhteisön kulutuksen suotuisan kehityksen ansiosta yhteisön tuotannonalan myynnin määrä vapailla markkinoilla yhteisössä lisääntyi tarkastelujaksona. Yhteisön tuotannonalan vapailla markkinoilla tapahtuneen myynnin määrä kasvoi enemmän kuin yhteisön kulutus tarkastelujaksona. Vuoden 2000 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotannonalan vapailla markkinoilla tapahtuneen myynnin määrän kasvu oli kuitenkin vähäisempää kuin yhteisön kulutuksen määrän kasvu. Yhteisön tuotannonalan vapailla markkinoilla tapahtuneen myynnin määrän huomattava kasvu vuosina 1999–2000 johtui lähinnä siitä, että yhteisön tuotannonala hankki omistukseensa muita yhteisön tuottajia. Yhteisön tuotannonalan yhteisön vapailla markkinoilla tapahtuneen myynnin määrän 80 prosentin kasvu tarkastelujaksona oli kuitenkin vähemmän huomattavaa kuin samanaikainen tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin kasvu, joka oli 159 prosenttia. |
| --- | --- |

(188)

Yhteisön kulutuksen suotuisan kehityksen ansiosta yhteisön tuotannonalan myynnin määrä vapailla markkinoilla yhteisössä lisääntyi tarkastelujaksona. Yhteisön tuotannonalan vapailla markkinoilla tapahtuneen myynnin määrä kasvoi enemmän kuin yhteisön kulutus tarkastelujaksona. Vuoden 2000 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotannonalan vapailla markkinoilla tapahtuneen myynnin määrän kasvu oli kuitenkin vähäisempää kuin yhteisön kulutuksen määrän kasvu. Yhteisön tuotannonalan vapailla markkinoilla tapahtuneen myynnin määrän huomattava kasvu vuosina 1999–2000 johtui lähinnä siitä, että yhteisön tuotannonala hankki omistukseensa muita yhteisön tuottajia. Yhteisön tuotannonalan yhteisön vapailla markkinoilla tapahtuneen myynnin määrän 80 prosentin kasvu tarkastelujaksona oli kuitenkin vähemmän huomattavaa kuin samanaikainen tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin kasvu, joka oli 159 prosenttia.

| (189) | Intian viranomaiset ja neljä viejää katsoivat, että yhteisön tuotannonalan myynnin kokonaiskasvu on myönteinen seikka, ja väittivät, ettei se tue päätelmiä vahingosta. Lisäksi esitettiin, että yhteisön tuotannonalan ja yhden intialaisen viejän toiminnan tulosten suhteellinen vertailu olisi harhaanjohtavaa, koska kilpailijat ovat huomattavan erikokoisia. |
| --- | --- |

(189)

Intian viranomaiset ja neljä viejää katsoivat, että yhteisön tuotannonalan myynnin kokonaiskasvu on myönteinen seikka, ja väittivät, ettei se tue päätelmiä vahingosta. Lisäksi esitettiin, että yhteisön tuotannonalan ja yhden intialaisen viejän toiminnan tulosten suhteellinen vertailu olisi harhaanjohtavaa, koska kilpailijat ovat huomattavan erikokoisia.

| (190) | Näiden näkökantojen suhteen todettakoon, että myynnin määrän kehitystä ei tässä tapauksessa ole pidetty keskeisenä tekijänä aiheutuneen vahingon suuruuden arvioinnissa. Koska yhteisön tuotannonalan myynnin kasvu johtui pitkälti vuonna 2000 tapahtuneesta hankinnasta eli aiemman kilpailijan toiminnan ostamisesta eikä suinkaan uusista myyntimahdollisuuksista, sitä ei myöskään voida pitää osoituksena siitä, ettei vahinkoa olisi aiheutunut. Lisäksi vuonna 2001 ja tutkimusajanjaksona yhteisön tuotannonalan vapailla markkinoilla tapahtuneen myynnin määrä pieneni. |
| --- | --- |

(190)

Näiden näkökantojen suhteen todettakoon, että myynnin määrän kehitystä ei tässä tapauksessa ole pidetty keskeisenä tekijänä aiheutuneen vahingon suuruuden arvioinnissa. Koska yhteisön tuotannonalan myynnin kasvu johtui pitkälti vuonna 2000 tapahtuneesta hankinnasta eli aiemman kilpailijan toiminnan ostamisesta eikä suinkaan uusista myyntimahdollisuuksista, sitä ei myöskään voida pitää osoituksena siitä, ettei vahinkoa olisi aiheutunut. Lisäksi vuonna 2001 ja tutkimusajanjaksona yhteisön tuotannonalan vapailla markkinoilla tapahtuneen myynnin määrä pieneni.

| (191) | Huolimatta kysynnän kasvusta, mistä on osoituksena yhteisön kulutuksen lisääntyminen, yhteisön tuotannonalan vapailla markkinoilla tapahtuneen myynnin keskimääräiset hinnat laskivat vuosien 1999 ja 2000 välisenä aikana. Tämä ilmentää kilpailijoiden aiheuttamia hintapaineita. Hinnat pysyivät käytännöllisesti katsoen vakaina alhaisella tasolla tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun saakka, vaikka kysyntä kasvoi edelleen. |
| --- | --- |

(191)

Huolimatta kysynnän kasvusta, mistä on osoituksena yhteisön kulutuksen lisääntyminen, yhteisön tuotannonalan vapailla markkinoilla tapahtuneen myynnin keskimääräiset hinnat laskivat vuosien 1999 ja 2000 välisenä aikana. Tämä ilmentää kilpailijoiden aiheuttamia hintapaineita. Hinnat pysyivät käytännöllisesti katsoen vakaina alhaisella tasolla tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun saakka, vaikka kysyntä kasvoi edelleen.

| (192) | Intian viranomaiset ja kolme viejää väittivät, että hintojen kehitystä olisi pidettävä yhteisön tuotannonalan kannalta myönteisenä seikkana. |
| --- | --- |

(192)

Intian viranomaiset ja kolme viejää väittivät, että hintojen kehitystä olisi pidettävä yhteisön tuotannonalan kannalta myönteisenä seikkana.

| (193) | Tätä väitettä ei voida hyväksyä. Yhteisön tuotannonala ei tarkastelujakson aikana missään vaiheessa saanut hintatasoa vahinkoa aiheuttamattomalle tasolle. |
| --- | --- |

(193)

Tätä väitettä ei voida hyväksyä. Yhteisön tuotannonala ei tarkastelujakson aikana missään vaiheessa saanut hintatasoa vahinkoa aiheuttamattomalle tasolle.

| (194) | Yhteisön tuotannonala kasvatti markkinaosuuttaan 30 prosenttia vuosina 1999–2000 muiden yhteisön tuottajien ja muissa yhteisön ulkopuolisissa maissa kuin Intiassa toimivien viejien markkinaosuuden kustannuksella. Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni kuitenkin vuodesta 2000 tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle, jolloin se oli alhaisimmillaan vuoden 1999 jälkeen. Tämä tapahtui samaan aikaan kuin Intiasta tulevan tuonnin osuus kasvoi huomattavasti. |
| --- | --- |

(194)

Yhteisön tuotannonala kasvatti markkinaosuuttaan 30 prosenttia vuosina 1999–2000 muiden yhteisön tuottajien ja muissa yhteisön ulkopuolisissa maissa kuin Intiassa toimivien viejien markkinaosuuden kustannuksella. Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni kuitenkin vuodesta 2000 tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle, jolloin se oli alhaisimmillaan vuoden 1999 jälkeen. Tämä tapahtui samaan aikaan kuin Intiasta tulevan tuonnin osuus kasvoi huomattavasti.

| (195) | Eräs viejä väitti, että yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden pieneneminen vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana on merkityksetöntä, kun otetaan huomioon vuonna 2000 tapahtunut kasvu, ja huomautti myös yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden kasvaneen kokonaisuudessaan tarkastelujaksona. |
| --- | --- |

(195)

Eräs viejä väitti, että yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden pieneneminen vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana on merkityksetöntä, kun otetaan huomioon vuonna 2000 tapahtunut kasvu, ja huomautti myös yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden kasvaneen kokonaisuudessaan tarkastelujaksona.

| (196) | Väite on kuitenkin hylättävä, sillä se perustuu irralliseen vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson vertailuun eikä siinä oteta huomion vuoden 2000 kasvun poikkeuksellisuutta. Viejä ei esittänyt selitystä sille, miksi tätä yhteisön tuotannonalan vapailla markkinoilla tapahtuneen myynnin markkinaosuuden ilmeisen laskusuuntaista kehitystä vuoden 2000 jälkeen ei tulisi pitää kielteisenä. |
| --- | --- |

(196)

Väite on kuitenkin hylättävä, sillä se perustuu irralliseen vuoden 1999 ja tutkimusajanjakson vertailuun eikä siinä oteta huomion vuoden 2000 kasvun poikkeuksellisuutta. Viejä ei esittänyt selitystä sille, miksi tätä yhteisön tuotannonalan vapailla markkinoilla tapahtuneen myynnin markkinaosuuden ilmeisen laskusuuntaista kehitystä vuoden 2000 jälkeen ei tulisi pitää kielteisenä.

| (197) | Kaksi muuta viejää väitti tässä yhteydessä, että kytkösmarkkinoiden myönteisempi kehitys johtuisi siitä, että yhteisön tuotannonala nimenomaisesti halusi panostaa kannattavammille valmistemarkkinoille. |
| --- | --- |

(197)

Kaksi muuta viejää väitti tässä yhteydessä, että kytkösmarkkinoiden myönteisempi kehitys johtuisi siitä, että yhteisön tuotannonala nimenomaisesti halusi panostaa kannattavammille valmistemarkkinoille.

| (198) | Väite on hylättävä, koska siinä ei oteta huomioon varastojen kasvua, vaikka tuotteet olisi voitu myydä vapailla markkinoilla. |
| --- | --- |

(198)

Väite on hylättävä, koska siinä ei oteta huomioon varastojen kasvua, vaikka tuotteet olisi voitu myydä vapailla markkinoilla.

b)   Myynti kytkösmarkkinoilla

Myynti kytkösmarkkinoilla yhteisössä

| Myynti kytkösmarkkinoilla yhteisössä | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi Määrä | 100 | 88 | 124 | 180 | 189 |
| Indeksi Keskimääräinen myyntihinta | 100 | 102 | 104 | 102 | 99 |
| Indeksi Markkinaosuus | 100 | 67 | 95 | 117 | 125 |

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Indeksi Määrä

100

88

124

180

189

Indeksi Keskimääräinen myyntihinta

100

102

104

102

99

Indeksi Markkinaosuus

100

67

95

117

125

| (199) | Samaan aikaan kuin yhteisön tuotannonalan vapailla markkinoilla tapahtuneen myynnin määrä lisääntyi 80 prosenttia tarkastelujaksona, kytkösmarkkinoilla tapahtuneen myynnin määrä lisääntyi 89 prosenttia. Erityisesti vuoden 2001 jälkeen on havaittavissa, että yhteisön tuotannonalan kytkösmarkkinat kasvoivat, kun taas sen tilanne vapailla markkinoilla pysyi melkein muuttumattomana. Samanaikaisesti Intiasta vapaille markkinoille suuntautunut tuonti lisääntyi huomattavasti, mikä saattaa osoittaa, että yhteisön tuotannonala käytti mahdollisuuttaan siirtyä ainakin tietyssä määrin toimimaan toisille markkinoille välttääkseen suoraa kilpailua tarkasteltavana olevan tuotteen tuetulta, alhaisin hinnoin tapahtuvalta tuonnilta. |
| --- | --- |

(199)

Samaan aikaan kuin yhteisön tuotannonalan vapailla markkinoilla tapahtuneen myynnin määrä lisääntyi 80 prosenttia tarkastelujaksona, kytkösmarkkinoilla tapahtuneen myynnin määrä lisääntyi 89 prosenttia. Erityisesti vuoden 2001 jälkeen on havaittavissa, että yhteisön tuotannonalan kytkösmarkkinat kasvoivat, kun taas sen tilanne vapailla markkinoilla pysyi melkein muuttumattomana. Samanaikaisesti Intiasta vapaille markkinoille suuntautunut tuonti lisääntyi huomattavasti, mikä saattaa osoittaa, että yhteisön tuotannonala käytti mahdollisuuttaan siirtyä ainakin tietyssä määrin toimimaan toisille markkinoille välttääkseen suoraa kilpailua tarkasteltavana olevan tuotteen tuetulta, alhaisin hinnoin tapahtuvalta tuonnilta.

| (200) | Vastaavaa kehitystä on havaittavissa, kun verrataan yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden kasvua vapailla markkinoilla ja kytkösmarkkinoilla. Tästä ilmenee kytkösmarkkinoiden strategisen merkityksen lisääntyminen yhteisön tuotannonalalle vuoden 2001 jälkeen. |
| --- | --- |

(200)

Vastaavaa kehitystä on havaittavissa, kun verrataan yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden kasvua vapailla markkinoilla ja kytkösmarkkinoilla. Tästä ilmenee kytkösmarkkinoiden strategisen merkityksen lisääntyminen yhteisön tuotannonalalle vuoden 2001 jälkeen.

| (201) | Vapaiden markkinoiden hinnat alkoivat laskea jo vuonna 2000, mutta kytkösmarkkinoiden siirtohinnat nousivat edelleen hieman vuoteen 2001 saakka. Tietyllä viiveellä eli vuodesta 2002 myös kytkösmarkkinoiden hinnat alkoivat laskea. Tämä voi selittyä sillä, että siirtohinnat eivät yleensä mukaudu kovin nopeasti, koska niihin ei vaikuta suora kilpailu. Todettakoon, että vapaiden markkinoiden ja kytkösmarkkinoiden hintakehitys oli samankaltaista tarkastelujaksona. |
| --- | --- |

(201)

Vapaiden markkinoiden hinnat alkoivat laskea jo vuonna 2000, mutta kytkösmarkkinoiden siirtohinnat nousivat edelleen hieman vuoteen 2001 saakka. Tietyllä viiveellä eli vuodesta 2002 myös kytkösmarkkinoiden hinnat alkoivat laskea. Tämä voi selittyä sillä, että siirtohinnat eivät yleensä mukaudu kovin nopeasti, koska niihin ei vaikuta suora kilpailu. Todettakoon, että vapaiden markkinoiden ja kytkösmarkkinoiden hintakehitys oli samankaltaista tarkastelujaksona.

3)   Varastot

Varastot

| Varastot | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi | 100 | 74 | 100 | 141 | 161 |

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Indeksi

100

74

100

141

161

| (202) | Yhteisön tuotannonalan varastojen määrä vuoden lopussa suhteessa tuotantoon pieneni 26 prosenttia vuodesta 1999 vuoteen 2000 mutta suureni tämän jälkeen jyrkästi, yli 115 prosenttia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppua kohden. Samanaikaisesti Intiasta tulevan tuonnin määrä kaksinkertaistui. |
| --- | --- |

(202)

Yhteisön tuotannonalan varastojen määrä vuoden lopussa suhteessa tuotantoon pieneni 26 prosenttia vuodesta 1999 vuoteen 2000 mutta suureni tämän jälkeen jyrkästi, yli 115 prosenttia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppua kohden. Samanaikaisesti Intiasta tulevan tuonnin määrä kaksinkertaistui.

| (203) | Intian viranomaiset ja neljä viejää väittivät, että varastojen kasvu ei ollut epätavallista eikä siis osoitus vahingosta. Ne kiistivät myös vuoden lopussa olevien varastojen määrään perustuvan menetelmän käytön soveltuvuuden. Ne pitivät soveltuvampina osoittimina esimerkiksi varastojen liukuvaa keskiarvoa tai myyntipäivien lukumäärään perustuvaa varastojen määrää. |
| --- | --- |

(203)

Intian viranomaiset ja neljä viejää väittivät, että varastojen kasvu ei ollut epätavallista eikä siis osoitus vahingosta. Ne kiistivät myös vuoden lopussa olevien varastojen määrään perustuvan menetelmän käytön soveltuvuuden. Ne pitivät soveltuvampina osoittimina esimerkiksi varastojen liukuvaa keskiarvoa tai myyntipäivien lukumäärään perustuvaa varastojen määrää.

| (204) | Tämän näkemyksen suhteen on todettava, että varastojen määrän arvioinnissa käytettiin yhteisön vakiintunutta menetelmää. Menetelmä on puolueeton ja WTO:n velvoitteiden mukainen. Toisenlaisen menetelmän käyttöä koskevia ehdotuksia ei perusteltu. Ehdotus vaihtoehtoisen menetelmän käyttämisestä on siis hylättävä. Todennettujen tosiasioiden perusteella on lisäksi kiistämätöntä, että varastojen määrät kasvoivat jyrkästi. |
| --- | --- |

(204)

Tämän näkemyksen suhteen on todettava, että varastojen määrän arvioinnissa käytettiin yhteisön vakiintunutta menetelmää. Menetelmä on puolueeton ja WTO:n velvoitteiden mukainen. Toisenlaisen menetelmän käyttöä koskevia ehdotuksia ei perusteltu. Ehdotus vaihtoehtoisen menetelmän käyttämisestä on siis hylättävä. Todennettujen tosiasioiden perusteella on lisäksi kiistämätöntä, että varastojen määrät kasvoivat jyrkästi.

4)   Kannattavuus

a)   Myynti vapailla markkinoilla

Kannattavuus

| Kannattavuus
  (myynti vapailla markkinoilla yhteisössä) | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi | – 100 | 113 | 239 | 146 | 87 |

(myynti vapailla markkinoilla yhteisössä)

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Indeksi

– 100

113

239

146

87

| (205) | Yhteisön tuotannonalan kannattavuus ilmaistuna vapailla markkinoilla tapahtuneen nettomyynnin tuottona parani huomattavasti vuoden 1999 tappiollisesta tilanteesta. Kun voimassa olevat toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 1998, kannattavuus parani vuoteen 2001 saakka mutta heikkeni tämän jälkeen jyrkästi tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle. Lisäksi on huomattava, että yhteisön tuotannonala ei missään vaiheessa tarkastelujakson aikana saavuttanut edes puolta siitä 15 prosentin voittomarginaalista, jonka se olisi alkuperäisen tutkimuksen päätelmien mukaan kohtuudella voinut saavuttaa, jos tuettua tuontia ei olisi. Kannattavuuden kehitys ja erityisesti sen heikkeneminen vuodesta 2002 on erityisen merkittävää, koska se vaikuttaa yhteisön tuotannonalan tutkimus- ja kehitysinvestointeihin käytettävissä olevien varojen määrään; investointeja tarvittaisiin olemassa olevien tuotteiden tuotantoprosessien lisäkehitykseen ja uusien tuotteiden kehitykseen. |
| --- | --- |

(205)

Yhteisön tuotannonalan kannattavuus ilmaistuna vapailla markkinoilla tapahtuneen nettomyynnin tuottona parani huomattavasti vuoden 1999 tappiollisesta tilanteesta. Kun voimassa olevat toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 1998, kannattavuus parani vuoteen 2001 saakka mutta heikkeni tämän jälkeen jyrkästi tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle. Lisäksi on huomattava, että yhteisön tuotannonala ei missään vaiheessa tarkastelujakson aikana saavuttanut edes puolta siitä 15 prosentin voittomarginaalista, jonka se olisi alkuperäisen tutkimuksen päätelmien mukaan kohtuudella voinut saavuttaa, jos tuettua tuontia ei olisi. Kannattavuuden kehitys ja erityisesti sen heikkeneminen vuodesta 2002 on erityisen merkittävää, koska se vaikuttaa yhteisön tuotannonalan tutkimus- ja kehitysinvestointeihin käytettävissä olevien varojen määrään; investointeja tarvittaisiin olemassa olevien tuotteiden tuotantoprosessien lisäkehitykseen ja uusien tuotteiden kehitykseen.

| (206) | Intian viranomaiset ja neljä myyjää esittivät huomautuksia kannattavuusanalyysista. Ne katsoivat, että i) yhteisön tuotannonalan kannattavuus oli kohtuullista, ii) vahinkoa aiheuttamaton kannattavuuden marginaali, joksi määritettiin 10 prosenttia (katso johdanto-osan 260 kappale), on liian korkea ja 5 prosenttia on riittävä marginaali, iii) kannattavuuden heikkenemisen olennainen syy on yhteisön tuotannonalan investointipolitiikka, iv) yhden osapuolen toiminnan aloittamiseen liittyviä vaikeuksia on pidettävä itse aiheutettuna vahinkona ja v) kannattavuuden kehitys olisi pitänyt ilmoittaa erikseen kummankin yhteisön tuottajan osalta. |
| --- | --- |

(206)

Intian viranomaiset ja neljä myyjää esittivät huomautuksia kannattavuusanalyysista. Ne katsoivat, että i) yhteisön tuotannonalan kannattavuus oli kohtuullista, ii) vahinkoa aiheuttamaton kannattavuuden marginaali, joksi määritettiin 10 prosenttia (katso johdanto-osan 260 kappale), on liian korkea ja 5 prosenttia on riittävä marginaali, iii) kannattavuuden heikkenemisen olennainen syy on yhteisön tuotannonalan investointipolitiikka, iv) yhden osapuolen toiminnan aloittamiseen liittyviä vaikeuksia on pidettävä itse aiheutettuna vahinkona ja v) kannattavuuden kehitys olisi pitänyt ilmoittaa erikseen kummankin yhteisön tuottajan osalta.

| (207) | Toistettakoon, että yhteisön tuotannonala ei tarkastelujakson aikana missään vaiheessa saavuttanut kohtuullisia voittomarginaaleja edellä esitetyn mukaisesti. Vuodesta 2002 jatkunut alamäki pahensi jo entisestään epätyydyttävää tilannetta. Kun lisäksi otetaan huomioon lääkealan erityisolosuhteet, 5 prosentin voittomarginaalia ei voida pitää riittävänä. Yhteisön tuotannonala on toimittanut näyttöä siitä, että se voi saavuttaa yli 10 prosentin voiton verrattavien irtovalmisteena olevien lääkkeiden myynnissä. Tällainen kannattavuustaso tarvitaan, jotta lääkealalla on jatkuvasti saatavilla tarvittavat varat voidakseen jatkaa alan tuotantoon liittyvien innovaatioiden kehittämistä sille ominaisine suurine taloudellisine riskeineen. Se, että yhteisön tuotannonala ei saavuttanut kohtuullisia voittomarginaaleja, ei myöskään selity yksinomaan sen investointipolitiikalla. Ainoastaan toinen yhteisön tuottajista käynnisti uutta toimintaa tarkastelujaksona, mutta kumpikaan tuottaja ei saavuttanut kohtuullisia voittomarginaaleja. Perusasetuksen 29 artiklassa mainituista luottamuksellisuussyistä ei ole mahdollista esittää tarkempia tietoja asiasta. |
| --- | --- |

(207)

Toistettakoon, että yhteisön tuotannonala ei tarkastelujakson aikana missään vaiheessa saavuttanut kohtuullisia voittomarginaaleja edellä esitetyn mukaisesti. Vuodesta 2002 jatkunut alamäki pahensi jo entisestään epätyydyttävää tilannetta. Kun lisäksi otetaan huomioon lääkealan erityisolosuhteet, 5 prosentin voittomarginaalia ei voida pitää riittävänä. Yhteisön tuotannonala on toimittanut näyttöä siitä, että se voi saavuttaa yli 10 prosentin voiton verrattavien irtovalmisteena olevien lääkkeiden myynnissä. Tällainen kannattavuustaso tarvitaan, jotta lääkealalla on jatkuvasti saatavilla tarvittavat varat voidakseen jatkaa alan tuotantoon liittyvien innovaatioiden kehittämistä sille ominaisine suurine taloudellisine riskeineen. Se, että yhteisön tuotannonala ei saavuttanut kohtuullisia voittomarginaaleja, ei myöskään selity yksinomaan sen investointipolitiikalla. Ainoastaan toinen yhteisön tuottajista käynnisti uutta toimintaa tarkastelujaksona, mutta kumpikaan tuottaja ei saavuttanut kohtuullisia voittomarginaaleja. Perusasetuksen 29 artiklassa mainituista luottamuksellisuussyistä ei ole mahdollista esittää tarkempia tietoja asiasta.

b)   Myynti kytkösmarkkinoilla

Kannattavuus

| Kannattavuus
  (myynti kytkösmarkkinoilla yhteisössä) | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi | 100 | 482 | 564 | 431 | 325 |

(myynti kytkösmarkkinoilla yhteisössä)

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Indeksi

100

482

564

431

325

| (208) | Kytkösmarkkinamyynnin kannattavuus noudatti samaa kehitystä, vaikkakin korkeammalla tasolla: se nousi vuoteen 2001 saakka ja laski tämän jälkeen. Kannattavuustasojen erot johtuvat pääosin siitä, että i) kytkösmarkkinamyynnin myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset ovat alhaisemmat, koska markkinointikustannuksia ei tarvita, ja ii) siirtohinnat ovat korkeammat kuin vapaiden markkinoiden hinnat. Jos kytkösmarkkinamyynnistä saatuja suurempia voittoja ei olisi, tuotannonalan yleinen taloudellinen tilanne olisi heikompi. |
| --- | --- |

(208)

Kytkösmarkkinamyynnin kannattavuus noudatti samaa kehitystä, vaikkakin korkeammalla tasolla: se nousi vuoteen 2001 saakka ja laski tämän jälkeen. Kannattavuustasojen erot johtuvat pääosin siitä, että i) kytkösmarkkinamyynnin myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset ovat alhaisemmat, koska markkinointikustannuksia ei tarvita, ja ii) siirtohinnat ovat korkeammat kuin vapaiden markkinoiden hinnat. Jos kytkösmarkkinamyynnistä saatuja suurempia voittoja ei olisi, tuotannonalan yleinen taloudellinen tilanne olisi heikompi.

5)   Investoinnit, sijoitetun pääoman tuotto, kassavirta ja pääoman saanti

| | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi Investoinnit | 0 | 100 | 300 | 1 123 | 351 |
| Indeksi Sijoitetun pääoman tuotto | – 100 | 160 | 286 | 161 | 91 |
| Indeksi Kassavirta | 100 | 186 | 71 | 160 | 33 |

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Indeksi Investoinnit

0

100

300

1 123

351

Indeksi Sijoitetun pääoman tuotto

– 100

160

286

161

91

Indeksi Kassavirta

100

186

71

160

33

| (209) | Yhteisön tuotannonala teki vuoden 1999 jälkeen jatkuvasti investointeja samankaltaisen tuotteen valmistukseen. Erityisesti vuonna 2002 se teki suuria investointeja uuteen tuotantotekniikkaan säilyttääkseen kilpailukykynsä, parantaakseen ympäristö- ja turvallisuusstandardeja ja lisätäkseen tuotantokapasiteettia. |
| --- | --- |

(209)

Yhteisön tuotannonala teki vuoden 1999 jälkeen jatkuvasti investointeja samankaltaisen tuotteen valmistukseen. Erityisesti vuonna 2002 se teki suuria investointeja uuteen tuotantotekniikkaan säilyttääkseen kilpailukykynsä, parantaakseen ympäristö- ja turvallisuusstandardeja ja lisätäkseen tuotantokapasiteettia.

| (210) | Sijoitetun pääoman tuotto parani vuosina 1999–2001 eli toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Tämän jälkeen se kuitenkin heikkeni voimakkaasti. Vaikka tämä johtuukin osaksi yhden uuden tuotantolaitoksen käynnistämisvaiheeseen liittyvistä vaikeuksista, tilanteeseen vaikutti osaltaan myös kilpailijoiden hintapaineista johtuva yleisesti epätyydyttävä kannattavuustilanne. |
| --- | --- |

(210)

Sijoitetun pääoman tuotto parani vuosina 1999–2001 eli toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Tämän jälkeen se kuitenkin heikkeni voimakkaasti. Vaikka tämä johtuukin osaksi yhden uuden tuotantolaitoksen käynnistämisvaiheeseen liittyvistä vaikeuksista, tilanteeseen vaikutti osaltaan myös kilpailijoiden hintapaineista johtuva yleisesti epätyydyttävä kannattavuustilanne.

| (211) | Tarkastelujakson aikana samankaltaisen tuotteen myynnistä syntyneen kassavirran vaihtelut johtuvat tietyssä määrin yhteisön tuotannonalan kyseisen ajan investointipolitiikasta. Kassavirran dramaattinen heikkeneminen vuoden 2002 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana ei kuitenkaan selity ainoastaan tällä tekijällä. Kilpailijoiden aiheuttamat hintapaineet vaikuttivat osaltaan kassavirran epätyydyttävään kehitykseen. |
| --- | --- |

(211)

Tarkastelujakson aikana samankaltaisen tuotteen myynnistä syntyneen kassavirran vaihtelut johtuvat tietyssä määrin yhteisön tuotannonalan kyseisen ajan investointipolitiikasta. Kassavirran dramaattinen heikkeneminen vuoden 2002 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana ei kuitenkaan selity ainoastaan tällä tekijällä. Kilpailijoiden aiheuttamat hintapaineet vaikuttivat osaltaan kassavirran epätyydyttävään kehitykseen.

| (212) | Yhteisön tuotannonalalla ei ollut erityisiä ongelmia pääoman saannissa. |
| --- | --- |

(212)

Yhteisön tuotannonalalla ei ollut erityisiä ongelmia pääoman saannissa.

| (213) | Intian viranomaiset ja viejät esittivät toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä, että i) edellä mainitut tiedot olisi pitänyt ilmoittaa erikseen kummankin yhteisön tuottajan osalta, ii) pääoman saannin ongelmattomuus ei tukenut vahinkoa koskevia päätelmiä, iii) kassavirta ei niiden mukaan voi noudattaa edellä kuvattua suuntausta, kun otetaan huomioon sijoitusten tuoton ja kannattavuuden kehitys, ja sitä olisi tämän vuoksi arvioitava uudelleen, ja iv) analyysi on riittämätön, ellei lisäperusteluja esitetä. |
| --- | --- |

(213)

Intian viranomaiset ja viejät esittivät toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä, että i) edellä mainitut tiedot olisi pitänyt ilmoittaa erikseen kummankin yhteisön tuottajan osalta, ii) pääoman saannin ongelmattomuus ei tukenut vahinkoa koskevia päätelmiä, iii) kassavirta ei niiden mukaan voi noudattaa edellä kuvattua suuntausta, kun otetaan huomioon sijoitusten tuoton ja kannattavuuden kehitys, ja sitä olisi tämän vuoksi arvioitava uudelleen, ja iv) analyysi on riittämätön, ellei lisäperusteluja esitetä.

| (214) | Näiden näkökantojen osalta muistutettakoon, että perusasetuksen 29 artiklan luottamuksellisuutta koskevien säännösten mukaisesti tietoja ei voida ilmoittaa erikseen kummankin yhteisön tuottajan osalta. Pääoman saannin suhteen ei ole tehty kielteisiä vahinkoa koskevia päätelmiä. Kassavirtaa koskevasta huomautuksesta todettakoon, että sitä koskevaa edellä esitettyä indeksiä on tarkasteltu uudelleen huolellisesti ja se on todettu asianmukaiseksi. Edellä mainittuja tekijöitä koskevan analyysin riittämättömyyttä koskevan yleisen väitteen suhteen olisi otettava huomioon, että i) vahinkoa koskevat päätelmät eivät olennaisilta osiltaan perustu näihin muuttujiin ja ii) väitteen esittämisen yhteydessä ei perusteltu, miksi lisäarviointi voisi muuttaa yleisiä päätelmiä. |
| --- | --- |

(214)

Näiden näkökantojen osalta muistutettakoon, että perusasetuksen 29 artiklan luottamuksellisuutta koskevien säännösten mukaisesti tietoja ei voida ilmoittaa erikseen kummankin yhteisön tuottajan osalta. Pääoman saannin suhteen ei ole tehty kielteisiä vahinkoa koskevia päätelmiä. Kassavirtaa koskevasta huomautuksesta todettakoon, että sitä koskevaa edellä esitettyä indeksiä on tarkasteltu uudelleen huolellisesti ja se on todettu asianmukaiseksi. Edellä mainittuja tekijöitä koskevan analyysin riittämättömyyttä koskevan yleisen väitteen suhteen olisi otettava huomioon, että i) vahinkoa koskevat päätelmät eivät olennaisilta osiltaan perustu näihin muuttujiin ja ii) väitteen esittämisen yhteydessä ei perusteltu, miksi lisäarviointi voisi muuttaa yleisiä päätelmiä.

6)   Työllisyys, tuottavuus ja palkat

| | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi Työllisyys | 100 | 101 | 101 | 187 | 185 |
| Indeksi Tuotanto | 100 | 120 | 127 | 83 | 86 |
| Indeksi Palkat | 100 | 103 | 106 | 185 | 178 |

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Indeksi Työllisyys

100

101

101

187

185

Indeksi Tuotanto

100

120

127

83

86

Indeksi Palkat

100

103

106

185

178

| (215) | Samankaltaisen tuotteen tuotantoon liittyvän työvoiman määrä pysyi vakaana vuoteen 2001 saakka, mutta lisääntyi huomattavasti vuonna 2002, kun toinen yhteistyössä toimineista yhteisön tuottajista perusti yhteisöön uuden tuotantolaitoksen. Kokonaispalkkakustannukset noudattivat samaa kehitystä. Työntekijäkohtainen tuottavuus nousi vuoteen 2001 asti mutta laski vuonna 2002. Tämän voidaan selvästi osoittaa johtuvan uuden tuotantolaitoksen käynnistämisvaiheesta. Tehokkuuden vähenemisestä ei tutkimuksessa saatu merkkejä. |
| --- | --- |

(215)

Samankaltaisen tuotteen tuotantoon liittyvän työvoiman määrä pysyi vakaana vuoteen 2001 saakka, mutta lisääntyi huomattavasti vuonna 2002, kun toinen yhteistyössä toimineista yhteisön tuottajista perusti yhteisöön uuden tuotantolaitoksen. Kokonaispalkkakustannukset noudattivat samaa kehitystä. Työntekijäkohtainen tuottavuus nousi vuoteen 2001 asti mutta laski vuonna 2002. Tämän voidaan selvästi osoittaa johtuvan uuden tuotantolaitoksen käynnistämisvaiheesta. Tehokkuuden vähenemisestä ei tutkimuksessa saatu merkkejä.

| (216) | Intian viranomaiset ja neljä viejää katsoivat, että työllisyyden, tuottavuuden ja palkkojen kehityssuuntaukset eivät tue päätelmiä merkittävästä vahingosta tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

(216)

Intian viranomaiset ja neljä viejää katsoivat, että työllisyyden, tuottavuuden ja palkkojen kehityssuuntaukset eivät tue päätelmiä merkittävästä vahingosta tässä tapauksessa.

| (217) | Todettakoon kuitenkin, ettei työllisyyden ja tuottavuuden osalta ole tehty tällaisia päätelmiä. Palkkojen suhteen mainittakoon, että ainoastaan kokonaispalkkasumma kasvoi. Työntekijää kohden palkat jopa keskimäärin hieman laskivat (katso seuraava taulukko). Tämä osoittaa, että i) työntekijäkohtainen kehitys ei ollut myönteistä ja ii) yhteisön tuotannonala pyrki kustannustehokkuuteen. | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeksi Palkat työntekijää kohden | 100 | 103 | 105 | 99 | 96 |

(217)

Todettakoon kuitenkin, ettei työllisyyden ja tuottavuuden osalta ole tehty tällaisia päätelmiä. Palkkojen suhteen mainittakoon, että ainoastaan kokonaispalkkasumma kasvoi. Työntekijää kohden palkat jopa keskimäärin hieman laskivat (katso seuraava taulukko). Tämä osoittaa, että i) työntekijäkohtainen kehitys ei ollut myönteistä ja ii) yhteisön tuotannonala pyrki kustannustehokkuuteen.

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Indeksi Palkat työntekijää kohden

100

103

105

99

96

7)   Tuen laajuus ja toipuminen aiemmasta tuetusta tuonnista

| (218) | Kun otetaan huomioon Intiasta tulevan tuonnin määrä ja erityisesti hinnat, tuen tosiasiallisen määrän, joka on merkittävä, vaikutusta ei voida pitää vähäisenä. |
| --- | --- |

(218)

Kun otetaan huomioon Intiasta tulevan tuonnin määrä ja erityisesti hinnat, tuen tosiasiallisen määrän, joka on merkittävä, vaikutusta ei voida pitää vähäisenä.

| (219) | Intian viranomaiset ja kolme viejää esittivät tältä osin, että tukimarginaalit on arvioitu liian suuriksi. |
| --- | --- |

(219)

Intian viranomaiset ja kolme viejää esittivät tältä osin, että tukimarginaalit on arvioitu liian suuriksi.

| (220) | Kuten edellä johdanto-osan 153 ja 154 kappaleessa esitetään, tutkimuksesta on ilmennyt, että tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä arvo-osuutena ilmaistuna on tutkimuksen kohteena olevien vientiä harjoittavien tuottajien osalta 25,3–35,1 prosenttia. Tämä osoittaa selvästi, että tuki on merkittävää. |
| --- | --- |

(220)

Kuten edellä johdanto-osan 153 ja 154 kappaleessa esitetään, tutkimuksesta on ilmennyt, että tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä arvo-osuutena ilmaistuna on tutkimuksen kohteena olevien vientiä harjoittavien tuottajien osalta 25,3–35,1 prosenttia. Tämä osoittaa selvästi, että tuki on merkittävää.

| (221) | Yhteisön tuotannonalan tilanne parani tarkastelujakson aikana. Se ei kuitenkaan täysin toipunut aiemman tuetun tuonnin vaikutuksista ja on edelleen heikko. |
| --- | --- |

(221)

Yhteisön tuotannonalan tilanne parani tarkastelujakson aikana. Se ei kuitenkaan täysin toipunut aiemman tuetun tuonnin vaikutuksista ja on edelleen heikko.

VI   Yhteisön tuotannonalan taloudellista tilannetta koskevat päätelmät

| (222) | Vuoden 1999 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana tarkasteltavana olevan tuotteen tuetun tuonnin määrä lisääntyi merkittävästi, 159 prosenttia, ja sen osuus yhteisön markkinoista lisääntyi 70 prosenttia. Tämä kehitys eroaa selvästi muiden maiden viejien ja yhteisön tuotannonalan huomattavasti epäsuotuisammasta kehityksestä. Muista maista yhteisön markkinoille tuleva tuonti lisääntyi tarkastelujaksona vain 7 prosenttia ja sen markkinaosuus jopa pieneni 29 prosenttia. Yhteisön tuotannonalan myyntimäärä lisääntyi tarkastelujaksona 80 prosenttia ja markkinaosuus kasvoi 20 prosenttia. Tämä myönteinen kehitys johtuu kuitenkin olennaisesti siitä, että yhteisön tuotannonala hankki vuonna 2000 omistukseensa muita yhteisön tuottajia. Vuoden 2001 jälkeen yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden kehitys on ollut laskusuuntaista. Erityisesti voidaan todeta, että yhteisön tuotannonalan kehitys ei vuoden 2000 jälkeen pysynyt suhteellisesti tarkasteltuna yhteisön kulutuksen kehityksen ja sen intialaisten kilpailijoiden yhteisön markkinoilla saavuttaman voimakkaan kehityksen tahdissa. |
| --- | --- |

(222)

Vuoden 1999 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana tarkasteltavana olevan tuotteen tuetun tuonnin määrä lisääntyi merkittävästi, 159 prosenttia, ja sen osuus yhteisön markkinoista lisääntyi 70 prosenttia. Tämä kehitys eroaa selvästi muiden maiden viejien ja yhteisön tuotannonalan huomattavasti epäsuotuisammasta kehityksestä. Muista maista yhteisön markkinoille tuleva tuonti lisääntyi tarkastelujaksona vain 7 prosenttia ja sen markkinaosuus jopa pieneni 29 prosenttia. Yhteisön tuotannonalan myyntimäärä lisääntyi tarkastelujaksona 80 prosenttia ja markkinaosuus kasvoi 20 prosenttia. Tämä myönteinen kehitys johtuu kuitenkin olennaisesti siitä, että yhteisön tuotannonala hankki vuonna 2000 omistukseensa muita yhteisön tuottajia. Vuoden 2001 jälkeen yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden kehitys on ollut laskusuuntaista. Erityisesti voidaan todeta, että yhteisön tuotannonalan kehitys ei vuoden 2000 jälkeen pysynyt suhteellisesti tarkasteltuna yhteisön kulutuksen kehityksen ja sen intialaisten kilpailijoiden yhteisön markkinoilla saavuttaman voimakkaan kehityksen tahdissa.

| (223) | Tässä yhteydessä todettakoon, että Intiasta tulevan tuetun tuonnin keskimääräiset hinnat olivat jatkuvasti alhaisemmat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat tarkastelujaksona. Lisäksi tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat. Painotetun keskiarvon mukaan laskettuna hinnan alittavuus oli tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona 11,5–17,1 prosenttia. |
| --- | --- |

(223)

Tässä yhteydessä todettakoon, että Intiasta tulevan tuetun tuonnin keskimääräiset hinnat olivat jatkuvasti alhaisemmat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat tarkastelujaksona. Lisäksi tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat. Painotetun keskiarvon mukaan laskettuna hinnan alittavuus oli tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona 11,5–17,1 prosenttia.

| (224) | Tämän Intiasta tulevan tuetun tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi yhteisön tuotannonala ei tarkastelujakson aikana missään vaiheessa saanut hintatasoa vahinkoa aiheuttamattomalle tasolle. Vaikka yhteisön tuotannonalan kannattavuus aluksi parani toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, se on heikentynyt vuodesta 2001 ja sen nykytaso on huomattavasti alhaisempi kuin mitä olisi kohtuudella voitu saavuttaa, jos tuettua tuontia ei olisi ollut, eli 10 prosenttia liikevaihdosta (katso johdanto-osan 260 kappale). Yhteisön tuotannonala voi säilyä kestävällä tavalla elinkelpoisena ainoastaan, jos sen kannattavuus on hyväksyttävällä tasolla. |
| --- | --- |

(224)

Tämän Intiasta tulevan tuetun tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi yhteisön tuotannonala ei tarkastelujakson aikana missään vaiheessa saanut hintatasoa vahinkoa aiheuttamattomalle tasolle. Vaikka yhteisön tuotannonalan kannattavuus aluksi parani toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, se on heikentynyt vuodesta 2001 ja sen nykytaso on huomattavasti alhaisempi kuin mitä olisi kohtuudella voitu saavuttaa, jos tuettua tuontia ei olisi ollut, eli 10 prosenttia liikevaihdosta (katso johdanto-osan 260 kappale). Yhteisön tuotannonala voi säilyä kestävällä tavalla elinkelpoisena ainoastaan, jos sen kannattavuus on hyväksyttävällä tasolla.

| (225) | Tämä yhteisön tuotannonalan kielteinen kehitys ilmenee myös investointien tuoton ja kassavirran kehitysten tarkastelusta. |
| --- | --- |

(225)

Tämä yhteisön tuotannonalan kielteinen kehitys ilmenee myös investointien tuoton ja kassavirran kehitysten tarkastelusta.

| (226) | Kytkösmarkkinamyynnistä todettakoon, että se, että yhteisön tuotannonala pystyi myymään osan tuotannostaan kytkösmarkkinoilla, antoi sille mahdollisuuden säilyttää kapasiteettinsa käyttöaste korkeana. Korkea kapasiteetin käyttöaste alentaa osaltaan tuotantokustannuksia suurtuotannon etujen vuoksi. Lisäksi, kuten edellä esitettiin, myyntimäärien, hintojen ja markkinaosuuden kehityssuuntauksissa ei ollut huomattavia vaihteluja vapaiden markkinoiden ja kytkösmarkkinoiden välillä. Jos kytkösmarkkinamyynnistä saatuja suurempia voittoja ei olisi, tuotannonalan taloudellinen tilanne olisi heikompi. Näin ollen kytkösmarkkinakäyttö ei vaikuttanut tilanteen vahingollisuuteen. Yhteisön tuotannonalan vahingollinen tilanne olisi saattanut päinvastoin olla vieläkin pahempi ilman kytkösmarkkinoita. |
| --- | --- |

(226)

Kytkösmarkkinamyynnistä todettakoon, että se, että yhteisön tuotannonala pystyi myymään osan tuotannostaan kytkösmarkkinoilla, antoi sille mahdollisuuden säilyttää kapasiteettinsa käyttöaste korkeana. Korkea kapasiteetin käyttöaste alentaa osaltaan tuotantokustannuksia suurtuotannon etujen vuoksi. Lisäksi, kuten edellä esitettiin, myyntimäärien, hintojen ja markkinaosuuden kehityssuuntauksissa ei ollut huomattavia vaihteluja vapaiden markkinoiden ja kytkösmarkkinoiden välillä. Jos kytkösmarkkinamyynnistä saatuja suurempia voittoja ei olisi, tuotannonalan taloudellinen tilanne olisi heikompi. Näin ollen kytkösmarkkinakäyttö ei vaikuttanut tilanteen vahingollisuuteen. Yhteisön tuotannonalan vahingollinen tilanne olisi saattanut päinvastoin olla vieläkin pahempi ilman kytkösmarkkinoita.

| (227) | Kaksi viejää väitti, ettei voida päätellä, ettei kytkösmarkkinamyynti vaikuttanut yhteisön tuotannonalan vahingolliseen tilanteeseen, koska kytkösmarkkinamyynnin hintojen väitetään olevan epäluotettavia; kytkösmarkkinamyynnin kannattavuus olisi siis keinotekoisen korkea. |
| --- | --- |

(227)

Kaksi viejää väitti, ettei voida päätellä, ettei kytkösmarkkinamyynti vaikuttanut yhteisön tuotannonalan vahingolliseen tilanteeseen, koska kytkösmarkkinamyynnin hintojen väitetään olevan epäluotettavia; kytkösmarkkinamyynnin kannattavuus olisi siis keinotekoisen korkea.

| (228) | Kytkösmarkkinamyynnin parempi kannattavuus ei kuitenkaan johtunut pääasiassa siirtohintojen korkeudesta vaan ensi sijassa siitä, että myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset olivat alemmat (katso johdanto-osan 208 kappale). Lisäksi tässä väitteessä ei otettu huomioon suurtuotannon etuja. Näin ollen väite ei muuta päätelmiä siitä, että kytkösmarkkinakäyttö ei vaikuttanut vahingolliseen tilanteeseen. |
| --- | --- |

(228)

Kytkösmarkkinamyynnin parempi kannattavuus ei kuitenkaan johtunut pääasiassa siirtohintojen korkeudesta vaan ensi sijassa siitä, että myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset olivat alemmat (katso johdanto-osan 208 kappale). Lisäksi tässä väitteessä ei otettu huomioon suurtuotannon etuja. Näin ollen väite ei muuta päätelmiä siitä, että kytkösmarkkinakäyttö ei vaikuttanut vahingolliseen tilanteeseen.

| (229) | Näin ollen vahvistettiin, että yhteisön tuotannonalalle on kokonaisuudessaan aiheutunut perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. Muistutettakoon, että perusasetuksen 8 artiklan 5 kohdassa ei edellytetä, että kaikkien yhteisön tuotannonalaa koskevien talouden osoittimien olisi oltava kielteisiä, jotta voitaisiin tehdä päätelmä merkittävästä vahingosta. Kaikkien talouden osoittimien painoarvokaan ei ole sama. Kannattavuus on yksi tärkeimmistä talouden osoittimista, koska se on kaikkien talouden toimijoiden perimmäinen tavoite. Tässä tapauksessa todettiin, ettei kannattavuus ole riittävää. Toinen tärkeä vahingon osoitin, joka vaikuttaa merkittävästi kannattavuuteen, on hintataso. Yhteisön tuotannonala ei tarkastelujakson aikana missään vaiheessa saanut vapaiden markkinoiden hintatasoa vahinkoa aiheuttamattomalle tasolle ulkoisten, lähinnä voimakkaasti tuetun Intiasta tulevan tuonnin aiheuttamien hintapaineiden vuoksi. |
| --- | --- |

(229)

Näin ollen vahvistettiin, että yhteisön tuotannonalalle on kokonaisuudessaan aiheutunut perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. Muistutettakoon, että perusasetuksen 8 artiklan 5 kohdassa ei edellytetä, että kaikkien yhteisön tuotannonalaa koskevien talouden osoittimien olisi oltava kielteisiä, jotta voitaisiin tehdä päätelmä merkittävästä vahingosta. Kaikkien talouden osoittimien painoarvokaan ei ole sama. Kannattavuus on yksi tärkeimmistä talouden osoittimista, koska se on kaikkien talouden toimijoiden perimmäinen tavoite. Tässä tapauksessa todettiin, ettei kannattavuus ole riittävää. Toinen tärkeä vahingon osoitin, joka vaikuttaa merkittävästi kannattavuuteen, on hintataso. Yhteisön tuotannonala ei tarkastelujakson aikana missään vaiheessa saanut vapaiden markkinoiden hintatasoa vahinkoa aiheuttamattomalle tasolle ulkoisten, lähinnä voimakkaasti tuetun Intiasta tulevan tuonnin aiheuttamien hintapaineiden vuoksi.

VII   Tuetun tuonnin vaikutukset

| (230) | Intia menetti vuonna 2000 väliaikaisesti todennäköisimmin toimenpiteiden käyttöönoton vuoksi asemansa toiseksi suurimpana yhteisön markkinoille toimittavana viejänä, kun taas Omanissa toimivien viejien markkinaosuus kasvoi. Intialaiset viejät ovat kuitenkin tämän jälkeen saavuttaneet entisen asemansa ja tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona vieläpä nousseet suurimmaksi yhteisöön toimittavaksi viejäryhmäksi. |
| --- | --- |

(230)

Intia menetti vuonna 2000 väliaikaisesti todennäköisimmin toimenpiteiden käyttöönoton vuoksi asemansa toiseksi suurimpana yhteisön markkinoille toimittavana viejänä, kun taas Omanissa toimivien viejien markkinaosuus kasvoi. Intialaiset viejät ovat kuitenkin tämän jälkeen saavuttaneet entisen asemansa ja tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona vieläpä nousseet suurimmaksi yhteisöön toimittavaksi viejäryhmäksi.

| (231) | Intiasta tulevan tuetun tuonnin määrä kasvoi erityisesti vuodesta 2002 alkaen, ja samaan aikaan, vuonna 2002, yhteisön tuotannonalan kannattavuus laski vuoteen 2001 verrattuna noin 36 prosenttia. Todettiin, että kyseisenä aikana toinen yhteisön tuottaja perusti uuden tuotantolaitoksen, mihin liittyvällä tuotannon käynnistysvaiheella saattoi olla vaikutusta sen kannattavuuteen kyseisenä aikana. Todettiin kuitenkin myös, että toisen yhteisön tuottajan, joka ei ollut tuotannon käynnistysvaiheessa, kannattavuus laski merkittävästi eli 17 prosenttia vuoteen 2001 verrattuna, ja tilanne heikkeni edelleen tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona. Lisäksi, kuten 207 kappaleessa todetaan, yhteisön tuotannonala ei missään vaiheessa saanut hintatasoaan vahinkoa aiheuttamattomalle tasolle. Päinvastoin yhteisön tuotannonalan oli vuodesta 2002 mukautettava hintojaan alaspäin puolustaakseen markkinaosuuttaan. |
| --- | --- |

(231)

Intiasta tulevan tuetun tuonnin määrä kasvoi erityisesti vuodesta 2002 alkaen, ja samaan aikaan, vuonna 2002, yhteisön tuotannonalan kannattavuus laski vuoteen 2001 verrattuna noin 36 prosenttia. Todettiin, että kyseisenä aikana toinen yhteisön tuottaja perusti uuden tuotantolaitoksen, mihin liittyvällä tuotannon käynnistysvaiheella saattoi olla vaikutusta sen kannattavuuteen kyseisenä aikana. Todettiin kuitenkin myös, että toisen yhteisön tuottajan, joka ei ollut tuotannon käynnistysvaiheessa, kannattavuus laski merkittävästi eli 17 prosenttia vuoteen 2001 verrattuna, ja tilanne heikkeni edelleen tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona. Lisäksi, kuten 207 kappaleessa todetaan, yhteisön tuotannonala ei missään vaiheessa saanut hintatasoaan vahinkoa aiheuttamattomalle tasolle. Päinvastoin yhteisön tuotannonalan oli vuodesta 2002 mukautettava hintojaan alaspäin puolustaakseen markkinaosuuttaan.

| (232) | Toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä kolme viejää esitti, että Intiasta yhteisön markkinoille tulevan tuonnin markkinaosuus (2,5 prosenttia tutkimusajanjaksona) ja kaikkeen tuontiin suhteutettu tuonnin määrä (8,4 prosenttia tutkimusajanjaksona), jotka laskivat hieman vuoteen 2002 verrattuna, olivat liian pieniä ja marginaalisia tekijöitä, jotta niillä olisi voinut olla vahingollista vaikutusta yhteisön tuotannonalan markkinaosuuteen, joka oli suurempi. Lisäksi väitettiin, että suhteellisesti ilmaistu analyysi on harhaanjohtava, koska Intian lähtötaso oli hyvin alhainen: sen markkinaosuus oli 1,5 prosenttia ja osuus tuontimäärästä oli 3,7 prosenttia vuonna 1999. |
| --- | --- |

(232)

Toimenpiteistä ilmoittamisen yhteydessä kolme viejää esitti, että Intiasta yhteisön markkinoille tulevan tuonnin markkinaosuus (2,5 prosenttia tutkimusajanjaksona) ja kaikkeen tuontiin suhteutettu tuonnin määrä (8,4 prosenttia tutkimusajanjaksona), jotka laskivat hieman vuoteen 2002 verrattuna, olivat liian pieniä ja marginaalisia tekijöitä, jotta niillä olisi voinut olla vahingollista vaikutusta yhteisön tuotannonalan markkinaosuuteen, joka oli suurempi. Lisäksi väitettiin, että suhteellisesti ilmaistu analyysi on harhaanjohtava, koska Intian lähtötaso oli hyvin alhainen: sen markkinaosuus oli 1,5 prosenttia ja osuus tuontimäärästä oli 3,7 prosenttia vuonna 1999.

| (233) | Tämän väitteen osalta on huomattava, että sekä Intian markkinaosuus että sen tuonnin määrä tutkimusajanjaksona ylittivät selvästi perusasetuksen 10 artiklan 11 kohdassa ja 14 artiklan 4 kohdassa säädetyt vähimmäistasot, ja niillä voi näin ollen olla syy-yhteys vahinkoon. Perusasetuksen 8 artiklan 6 kohdan mukaisesti syy-yhteys voidaan osoittaa joko tuetun tuonnin määrien tai hintatason perusteella. Tässä tapauksessa hintatason vaikutus on selvästi havaittavissa. Kuten jo alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin, tarkasteltavana oleva tuote, joka on irtovalmiste, on altis hintavaihteluille ja reagoi nopeasti laskupaineisiin. Tällaisissa tapauksissa pienetkin määrät voivat vaikuttaa markkinoiden hintoihin. Tarkastelujaksona Intiasta tulevan tuonnin hinnat aiheuttivatkin keskimäärin suurimmat hintapaineet tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

(233)

Tämän väitteen osalta on huomattava, että sekä Intian markkinaosuus että sen tuonnin määrä tutkimusajanjaksona ylittivät selvästi perusasetuksen 10 artiklan 11 kohdassa ja 14 artiklan 4 kohdassa säädetyt vähimmäistasot, ja niillä voi näin ollen olla syy-yhteys vahinkoon. Perusasetuksen 8 artiklan 6 kohdan mukaisesti syy-yhteys voidaan osoittaa joko tuetun tuonnin määrien tai hintatason perusteella. Tässä tapauksessa hintatason vaikutus on selvästi havaittavissa. Kuten jo alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin, tarkasteltavana oleva tuote, joka on irtovalmiste, on altis hintavaihteluille ja reagoi nopeasti laskupaineisiin. Tällaisissa tapauksissa pienetkin määrät voivat vaikuttaa markkinoiden hintoihin. Tarkastelujaksona Intiasta tulevan tuonnin hinnat aiheuttivatkin keskimäärin suurimmat hintapaineet tässä tapauksessa.

| (234) | Sen vuoksi vahvistettiin, että Intiasta tulevalla tuetulla tuonnilla oli huomattavan kielteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksona erityisesti kannattavuuden suhteen. |
| --- | --- |

(234)

Sen vuoksi vahvistettiin, että Intiasta tulevalla tuetulla tuonnilla oli huomattavan kielteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksona erityisesti kannattavuuden suhteen.

VIII   Muiden tekijöiden vaikutus

1)   Tuonti muista kolmansista maista

Kolmansista maista tuleva tuonti

| Kolmansista maista tuleva tuonti | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Määrä (kg) |
| Intia | 36 800 | 47 400 | 72 100 | 101 800 | 95 200 |
| Indeksi | 100 | 129 | 196 | 277 | 259 |
| Oman | 77 400 | 119 700 | 85 100 | 88 400 | 93 500 |
| Indeksi | 100 | 155 | 110 | 114 | 121 |
| USA | 11 100 | 2 800 | 16 600 | 106 300 | 70 000 |
| Indeksi | 100 | 25 | 149 | 932 | 631 |
| Kiina | 0 | 3 900 | 21 800 | 75 600 | 63 000 |
| Indeksi | 0 | 100 | 559 | 1 938 | 1 615 |
| Etelä-Korea | 19 800 | 75 300 | 40 200 | 54 500 | 45 000 |
| Indeksi | 100 | 380 | 203 | 275 | 227 |
| Singapore | 0 | 4 600 | 128 300 | 62 700 | 37 700 |
| Indeksi | 0 | 100 | 2 789 | 1 363 | 820 |
| Keskimääräinen tuontihinta (euroa/kg) |
| Intia | 34,66 | 33,94 | 35,51 | 36,57 | 35,34 |
| Indeksi | 100 | 98 | 102 | 106 | 102 |
| Oman | 36,10 | 36,21 | 39,30 | 39,15 | 38,34 |
| Indeksi | 100 | 100 | 109 | 108 | 106 |
| USA | 74,87 | 115,35 | 108,90 | 101,40 | 48,74 |
| Indeksi | 100 | 154 | 145 | 135 | 65 |
| Kiina | 0,00 | 188,97 | 116,06 | 68,22 | 58,59 |
| Indeksi | 0 | 100 | 61 | 36 | 31 |
| Etelä-Korea | 34,84 | 37,52 | 37,66 | 45,59 | 48,06 |
| Indeksi | 100 | 108 | 108 | 131 | 138 |
| Singapore | 0,00 | 76,88 | 57,47 | 57,47 | 51,28 |
| Indeksi | 0 | 100 | 75 | 75 | 67 |

1999

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Määrä (kg)

Intia

36 800

47 400

72 100

101 800

95 200

Indeksi

100

129

196

277

259

Oman

77 400

119 700

85 100

88 400

93 500

Indeksi

100

155

110

114

121

USA

11 100

2 800

16 600

106 300

70 000

Indeksi

100

25

149

932

631

Kiina

0

3 900

21 800

75 600

63 000

Indeksi

0

100

559

1 938

1 615

Etelä-Korea

19 800

75 300

40 200

54 500

45 000

Indeksi

100

380

203

275

227

Singapore

0

4 600

128 300

62 700

37 700

Indeksi

0

100

2 789

1 363

820

Keskimääräinen tuontihinta (euroa/kg)

Intia

34,66

33,94

35,51

36,57

35,34

Indeksi

100

98

102

106

102

Oman

36,10

36,21

39,30

39,15

38,34

Indeksi

100

100

109

108

106

USA

74,87

115,35

108,90

101,40

48,74

Indeksi

100

154

145

135

65

Kiina

0,00

188,97

116,06

68,22

58,59

Indeksi

0

100

61

36

31

Etelä-Korea

34,84

37,52

37,66

45,59

48,06

Indeksi

100

108

108

131

138

Singapore

0,00

76,88

57,47

57,47

51,28

Indeksi

0

100

75

75

67

| (235) | Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti muista maista kuin Intiasta lisääntyi vuoden 1999 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana ainoastaan 7 prosenttia eli huomattavasti vähemmän kuin yhteisön kulutus. Näistä kolmansista maista Oman, Yhdysvallat, Kiina, Etelä-Korea ja Singapore ovat suurimmat yhteisön markkinoille toimittavat maat. Niiden keskimääräiset tuontihinnat olivat kuitenkin huomattavasti korkeammat kuin Intiasta tulevan tuonnin hinnat ja Omanista tulevan tuonnin hintoja lukuun ottamatta myös korkeammat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat. Omanin tuontihintojen taso on verrattavissa yhteisön tuotannonalan hintoihin, mutta Omanin markkinaosuuden kasvu oli tarkastelujaksona huomattavasti vähäisempää kuin muiden kolmansien maiden. |
| --- | --- |

(235)

Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti muista maista kuin Intiasta lisääntyi vuoden 1999 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana ainoastaan 7 prosenttia eli huomattavasti vähemmän kuin yhteisön kulutus. Näistä kolmansista maista Oman, Yhdysvallat, Kiina, Etelä-Korea ja Singapore ovat suurimmat yhteisön markkinoille toimittavat maat. Niiden keskimääräiset tuontihinnat olivat kuitenkin huomattavasti korkeammat kuin Intiasta tulevan tuonnin hinnat ja Omanista tulevan tuonnin hintoja lukuun ottamatta myös korkeammat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat. Omanin tuontihintojen taso on verrattavissa yhteisön tuotannonalan hintoihin, mutta Omanin markkinaosuuden kasvu oli tarkastelujaksona huomattavasti vähäisempää kuin muiden kolmansien maiden.

| (236) | Intian viranomaiset ja kaksi viejää esittivät toimenpiteistä ilmoittamisen jälkeen, että Intiasta tulevaan tuontiin sovellettava tasoitustulli olisi pitänyt ottaa huomioon keskimääräisiä myyntihintoja verrattaessa. Näin Intiasta ja Omanista tulevan tuonnin hinnat olisivat niiden mukaan käytännössä olleet samantasoiset. Lisäksi huomautettiin, että eräistä kolmansista maista, erityisesti Yhdysvalloista ja Kiinasta, tulevan tuonnin keskihinnat laskivat merkittävästi tarkastelujaksona, kun taas muun muassa Intiasta tulevan tuonnin hinnat nousivat. Toinen viejä esitti myös, että Intiasta tulevan tuonnin määrän pienenemistä vuoden 2002 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana ei ollut otettu asianmukaisesti huomioon analyysissa, että muut kolmannet maat olivat suurempia toimittajia ja että Etelä-Koreasta ja Intiasta tulevan tuonnin keskihinnat olivat samanlaiset vuosina 1999–2001. |
| --- | --- |

(236)

Intian viranomaiset ja kaksi viejää esittivät toimenpiteistä ilmoittamisen jälkeen, että Intiasta tulevaan tuontiin sovellettava tasoitustulli olisi pitänyt ottaa huomioon keskimääräisiä myyntihintoja verrattaessa. Näin Intiasta ja Omanista tulevan tuonnin hinnat olisivat niiden mukaan käytännössä olleet samantasoiset. Lisäksi huomautettiin, että eräistä kolmansista maista, erityisesti Yhdysvalloista ja Kiinasta, tulevan tuonnin keskihinnat laskivat merkittävästi tarkastelujaksona, kun taas muun muassa Intiasta tulevan tuonnin hinnat nousivat. Toinen viejä esitti myös, että Intiasta tulevan tuonnin määrän pienenemistä vuoden 2002 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana ei ollut otettu asianmukaisesti huomioon analyysissa, että muut kolmannet maat olivat suurempia toimittajia ja että Etelä-Koreasta ja Intiasta tulevan tuonnin keskihinnat olivat samanlaiset vuosina 1999–2001.

| (237) | Voimassa olevan alkuperäisen tasoitustullin osalta todettakoon, että suurimpaan osaan Intiasta tulevasta tuonnista sovellettiin joko nollatullia tai sellaista tullia, jonka soveltamisen jälkeenkin keskimääräiset purkaushinnat olivat alhaisemmat kuin Omanista tulevan tuonnin keskihinnat. Omanista tuleva tuonti ei siis keskimäärin aiheuttanut samanlaisia hintapaineita. Lisäksi kaikista muista kolmansista maista tulevan tuonnin hinnat olivat keskimäärin merkittävästi Intian tuonnin hintatasoa korkeammat tarkastelujaksona, mistä myös ilmenee, että hintapaineiden tärkein aiheuttaja oli Intia. Määrien suhteen tehty huomio siitä, että Intia ei ollut ainoa merkittävä tuoja koko tarkastelujaksona, on oikea. On kuitenkin todettava, että Intia on ainoa maa, johon sovelletaan toimenpiteitä. Tämä tietenkin vaikutti tarkasteltavana olevan tuotteen kauppavirtoihin. Lisäksi Intiasta tuleva tuonti lisääntyi toimenpiteistä huolimatta voimakkaasti vuoden 2001 jälkeen, ja Intia sai vuonna 2002 takaisin asemansa toiseksi suurimpana yhteisön markkinoille toimittavana viejänä ja tutkimusajanjaksona jopa suurimpana viejänä. Tämän vuoksi Intiasta tulevan tuonnin pieni väheneminen vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana ei vaikuttanut markkinoihin, jotka reagoivatkin myönteisesti intialaisten viejien hinnoitteluun. Näin ollen näitä väitteitä ei voida hyväksyä. Tämän vuoksi vahvistettiin, ettei kolmansista maista tuleva tuonti voinut aiheuttaa yhteisön tuotannonalalle vahinkoa, joka olisi poistanut Intiasta tulevan tuetun tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välisen syy-yhteyden. |
| --- | --- |

(237)

Voimassa olevan alkuperäisen tasoitustullin osalta todettakoon, että suurimpaan osaan Intiasta tulevasta tuonnista sovellettiin joko nollatullia tai sellaista tullia, jonka soveltamisen jälkeenkin keskimääräiset purkaushinnat olivat alhaisemmat kuin Omanista tulevan tuonnin keskihinnat. Omanista tuleva tuonti ei siis keskimäärin aiheuttanut samanlaisia hintapaineita. Lisäksi kaikista muista kolmansista maista tulevan tuonnin hinnat olivat keskimäärin merkittävästi Intian tuonnin hintatasoa korkeammat tarkastelujaksona, mistä myös ilmenee, että hintapaineiden tärkein aiheuttaja oli Intia. Määrien suhteen tehty huomio siitä, että Intia ei ollut ainoa merkittävä tuoja koko tarkastelujaksona, on oikea. On kuitenkin todettava, että Intia on ainoa maa, johon sovelletaan toimenpiteitä. Tämä tietenkin vaikutti tarkasteltavana olevan tuotteen kauppavirtoihin. Lisäksi Intiasta tuleva tuonti lisääntyi toimenpiteistä huolimatta voimakkaasti vuoden 2001 jälkeen, ja Intia sai vuonna 2002 takaisin asemansa toiseksi suurimpana yhteisön markkinoille toimittavana viejänä ja tutkimusajanjaksona jopa suurimpana viejänä. Tämän vuoksi Intiasta tulevan tuonnin pieni väheneminen vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana ei vaikuttanut markkinoihin, jotka reagoivatkin myönteisesti intialaisten viejien hinnoitteluun. Näin ollen näitä väitteitä ei voida hyväksyä. Tämän vuoksi vahvistettiin, ettei kolmansista maista tuleva tuonti voinut aiheuttaa yhteisön tuotannonalalle vahinkoa, joka olisi poistanut Intiasta tulevan tuetun tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välisen syy-yhteyden.

2)   Kulutuksen kehittyminen yhteisön markkinoilla

| (238) | Tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus yhteisön markkinoilla lisääntyi 51 prosenttia tarkastelujaksona. Yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko ei ole siten voinut johtua kysynnän supistumisesta yhteisön markkinoilla. |
| --- | --- |

(238)

Tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus yhteisön markkinoilla lisääntyi 51 prosenttia tarkastelujaksona. Yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko ei ole siten voinut johtua kysynnän supistumisesta yhteisön markkinoilla.

3)   Yhteisön tuotannonalan vientitoiminta

| (239) | Yhteisön tuotannonalan vienti lisääntyi tarkastelujaksona 16 prosenttia. Yhteisön tuotannonalan vientihinnat olivat keskimäärin 10–15 prosenttia korkeammat kuin yhteisössä tapahtuneen myynnin hinnat. Yhteisön tuotannonalan vientitoiminta ei siten ole voinut vaikuttaa sen vahingolliseen tilanteeseen. |
| --- | --- |

(239)

Yhteisön tuotannonalan vienti lisääntyi tarkastelujaksona 16 prosenttia. Yhteisön tuotannonalan vientihinnat olivat keskimäärin 10–15 prosenttia korkeammat kuin yhteisössä tapahtuneen myynnin hinnat. Yhteisön tuotannonalan vientitoiminta ei siten ole voinut vaikuttaa sen vahingolliseen tilanteeseen.

| (240) | Tässä yhteydessä Intian viranomaiset ja yksi viejä esittivät, että yhteisön tuotannonalan kyselyvastauksissa mainittiin Intiasta tulevan tuonnin aiheuttavan yhteisön tuotannonalalle kovaa kilpailua myös kolmansien maiden markkinoilla, minkä vuoksi se joutui laskemaan hintojaan ja menetti markkinaosuuttaan myös kolmansissa maissa, ja että tämä on lähtökohtaisesti ristiriidassa edellä esitetyn päätelmän kanssa. Tämän yhteisön tuotannonalasta tehdyn arvioinnin perusteella yhteisön markkinoilla ei siis olisi aiheutunut vahinkoa tai sillä ei olisi syy-yhteyttä Intiasta tulevaan tuontiin. |
| --- | --- |

(240)

Tässä yhteydessä Intian viranomaiset ja yksi viejä esittivät, että yhteisön tuotannonalan kyselyvastauksissa mainittiin Intiasta tulevan tuonnin aiheuttavan yhteisön tuotannonalalle kovaa kilpailua myös kolmansien maiden markkinoilla, minkä vuoksi se joutui laskemaan hintojaan ja menetti markkinaosuuttaan myös kolmansissa maissa, ja että tämä on lähtökohtaisesti ristiriidassa edellä esitetyn päätelmän kanssa. Tämän yhteisön tuotannonalasta tehdyn arvioinnin perusteella yhteisön markkinoilla ei siis olisi aiheutunut vahinkoa tai sillä ei olisi syy-yhteyttä Intiasta tulevaan tuontiin.

| (241) | Tältä osin todettakoon, että kyseisenlaisten tuotteiden maailmanlaajuisten markkinoiden kasvun vuoksi ei ole ristiriitaista, että yhteisön tuotannonalan vientihinnat laskivat ja markkinaosuus pieneni kolmansissa maissa ja että tällaisen viennin määrä oli itse asiassa lisääntynyt ja sen hinnat olivat korkeammat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat yhteisössä tapahtuvassa myynnissä. Vaikka yhteisön tuotannonalan vientimenestys olisi voinutkin olla parempaa, jos kolmansien maiden markkinoilla ei olisi ollut Intiasta tulevan tuetun halvan viennin aiheuttamaa kilpailua, ei ole osoitusta siitä, ettei yhteisön tuotannonalaan sen vientimenestyksen vuoksi kohdistunut yhteisön markkinoilla vahingollista hintakilpailua pääosin Intiasta tulevan tuetun halvan tuonnin vuoksi. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(241)

Tältä osin todettakoon, että kyseisenlaisten tuotteiden maailmanlaajuisten markkinoiden kasvun vuoksi ei ole ristiriitaista, että yhteisön tuotannonalan vientihinnat laskivat ja markkinaosuus pieneni kolmansissa maissa ja että tällaisen viennin määrä oli itse asiassa lisääntynyt ja sen hinnat olivat korkeammat kuin yhteisön tuotannonalan hinnat yhteisössä tapahtuvassa myynnissä. Vaikka yhteisön tuotannonalan vientimenestys olisi voinutkin olla parempaa, jos kolmansien maiden markkinoilla ei olisi ollut Intiasta tulevan tuetun halvan viennin aiheuttamaa kilpailua, ei ole osoitusta siitä, ettei yhteisön tuotannonalaan sen vientimenestyksen vuoksi kohdistunut yhteisön markkinoilla vahingollista hintakilpailua pääosin Intiasta tulevan tuetun halvan tuonnin vuoksi. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä.

4)   Yhteisön tuotannonalan kilpailukyky

| (242) | Yhteisön tuotannonala on merkittävä kilpailija tarkasteltavana olevan tuotteen alalla, mikä ilmenee sen markkinaosuudesta, ja se on jatkuvasti tehnyt investointeja säilyttääkseen tuotantonsa mahdollisimman ajanmukaisena. Tuotettuihin kilomääriin suhteutetun työntekijäkohtaisen tuottavuuden heikkeneminen vuoden 2001 jälkeen voidaan katsoa johtuvan yksinomaan siitä, että toinen yhteistyössä toimineista yhteisön tuottajista aloitti toiminnan uudessa tuotantolaitoksessa. Se on näin ollen ainoastaan väliaikaista. Tämän vuoksi ei löydetty näyttöä siitä, että kilpailukyvyn puute olisi voinut poistaa Intiasta tulevan tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välisen syy-yhteyden. |
| --- | --- |

(242)

Yhteisön tuotannonala on merkittävä kilpailija tarkasteltavana olevan tuotteen alalla, mikä ilmenee sen markkinaosuudesta, ja se on jatkuvasti tehnyt investointeja säilyttääkseen tuotantonsa mahdollisimman ajanmukaisena. Tuotettuihin kilomääriin suhteutetun työntekijäkohtaisen tuottavuuden heikkeneminen vuoden 2001 jälkeen voidaan katsoa johtuvan yksinomaan siitä, että toinen yhteistyössä toimineista yhteisön tuottajista aloitti toiminnan uudessa tuotantolaitoksessa. Se on näin ollen ainoastaan väliaikaista. Tämän vuoksi ei löydetty näyttöä siitä, että kilpailukyvyn puute olisi voinut poistaa Intiasta tulevan tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välisen syy-yhteyden.

5)   Käyttö kytkösmarkkinoilla

| (243) | Kuten edellä johdanto-osan 226 kappaleessa todetaan, kytkösmarkkinoilla käytön ei katsota vaikuttaneen vahingolliseen tilanteeseen. Yhteisön tuotannonalan vahingollinen tilanne olisi saattanut päinvastoin olla vieläkin pahempi ilman kytkösmarkkinoita. |
| --- | --- |

(243)

Kuten edellä johdanto-osan 226 kappaleessa todetaan, kytkösmarkkinoilla käytön ei katsota vaikuttaneen vahingolliseen tilanteeseen. Yhteisön tuotannonalan vahingollinen tilanne olisi saattanut päinvastoin olla vieläkin pahempi ilman kytkösmarkkinoita.

G.   VAHINGON JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (244) | Perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(244)

Perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

| (245) | Kuten edellä johdanto-osan 161–243 kappaleessa todetaan, tarkasteltavana olevan tuotteen tuetun tuonnin yhteisön tuotannonalalle aiheuttama vahinko jatkui tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana ja voimassa olleista toimenpiteistä huolimatta. Tässä tutkimuksessa määritetty vahingon korjaava taso oli 17,3–48,1 prosenttia ja korkeampi kuin alkuperäisessä tutkimuksessa määritetty (12,6–28,9 prosenttia) siitä huolimatta, että tässä tarkastelussa yhteisön tuotannonalan kohtuullista voittomarginaalia pienennettiin kolmanneksella verrattuna alkuperäiseen tutkimukseen (katso jäljempänä johdanto-osan 260 kappale). Lisäksi tutkimuksessa todettiin, että kotimarkkinamyynnistä ja muihin maihin suuntautuvasta viennistä huolimatta on Intiassa ja erityisesti viejillä, joiden on maksettava suhteellisen korkea tulli yhteisössä, käyttämätöntä kapasiteettia tutkimuksen kohteena olevien tuotteiden suhteen. Tämän vuoksi pidettiin kohtuullisena päätellä, että alhaisin hinnoin tapahtuva tuettu tuonti Intiasta lisääntyisi edelleen ja näin ollen vahinko todennäköisesti jatkuisi, jos toimenpiteiden voimassaolo päättyisi. |
| --- | --- |

(245)

Kuten edellä johdanto-osan 161–243 kappaleessa todetaan, tarkasteltavana olevan tuotteen tuetun tuonnin yhteisön tuotannonalalle aiheuttama vahinko jatkui tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana ja voimassa olleista toimenpiteistä huolimatta. Tässä tutkimuksessa määritetty vahingon korjaava taso oli 17,3–48,1 prosenttia ja korkeampi kuin alkuperäisessä tutkimuksessa määritetty (12,6–28,9 prosenttia) siitä huolimatta, että tässä tarkastelussa yhteisön tuotannonalan kohtuullista voittomarginaalia pienennettiin kolmanneksella verrattuna alkuperäiseen tutkimukseen (katso jäljempänä johdanto-osan 260 kappale). Lisäksi tutkimuksessa todettiin, että kotimarkkinamyynnistä ja muihin maihin suuntautuvasta viennistä huolimatta on Intiassa ja erityisesti viejillä, joiden on maksettava suhteellisen korkea tulli yhteisössä, käyttämätöntä kapasiteettia tutkimuksen kohteena olevien tuotteiden suhteen. Tämän vuoksi pidettiin kohtuullisena päätellä, että alhaisin hinnoin tapahtuva tuettu tuonti Intiasta lisääntyisi edelleen ja näin ollen vahinko todennäköisesti jatkuisi, jos toimenpiteiden voimassaolo päättyisi.

| (246) | Koska yhteisön tuotannonalalle koituu tuetusta tuonnista edelleen merkittävää vahinkoa siitä huolimatta, että toimenpiteet ovat voimassa, ei ollut tarpeen enempää analysoida vahingon uusiutumisen todennäköisyyttä. |
| --- | --- |

(246)

Koska yhteisön tuotannonalalle koituu tuetusta tuonnista edelleen merkittävää vahinkoa siitä huolimatta, että toimenpiteet ovat voimassa, ei ollut tarpeen enempää analysoida vahingon uusiutumisen todennäköisyyttä.

H.   YHTEISÖN ETU

I   Johdanto

| (247) | Tutkittiin, oliko olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että kyseisten toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen tässä tapauksessa ei ole yhteisön edun mukaista. Tämän vuoksi ja perusasetuksen 31 artiklan 1 kohdan mukaisesti tarkasteltiin toimenpiteiden vaikutusta kaikkiin osapuoliin, joita tutkimus koski. Jotta pystyttäisiin arvioimaan, onko yhteisön edun mukaista, että toimenpiteiden voimassaoloa jatketaan, tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjille ja tuojille sekä samankaltaisen tuotteen tuottamisessa käytetyn raaka-aineen toimittajille lähetettiin kyselylomake. |
| --- | --- |

(247)

Tutkittiin, oliko olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että kyseisten toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen tässä tapauksessa ei ole yhteisön edun mukaista. Tämän vuoksi ja perusasetuksen 31 artiklan 1 kohdan mukaisesti tarkasteltiin toimenpiteiden vaikutusta kaikkiin osapuoliin, joita tutkimus koski. Jotta pystyttäisiin arvioimaan, onko yhteisön edun mukaista, että toimenpiteiden voimassaoloa jatketaan, tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjille ja tuojille sekä samankaltaisen tuotteen tuottamisessa käytetyn raaka-aineen toimittajille lähetettiin kyselylomake.

II   Yhteisön tuotannonalan etu

| (248) | Kuten edellä on osoitettu, samankaltaista tuotetta tuottava yhteisön tuotannonala on jatkuvasti lisännyt tuotantoaan. Tämän mahdollisti yhteisön tuotannonalan kilpailukykynsä säilyttämiseksi tekemien investointien jatkuva kasvu, koska se on tutkittavana olevan tuotteen markkinoiden tärkeimpiä kilpailijoita. Tässä yhteydessä muistutetaan, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana yhteisön tuotannonala laajensi tuotantolaitoksiaan, perusti uuden tehtaan yhteisöön ja suunnitteli uuden tuotantolaitoksen perustamista yhteisöön. Näiden yhteisön tuotannonalan jatkuvien investointien vaikutuksia heikentää erityisesti sen tuottavuuden epätyydyttävä kehitys, joka johtuu tarkasteltavana olevan tuotteen Intiasta yhteisön markkinoille suuntautuvan tuonnin aiheuttamasta jatkuvasta hintapaineesta.
  Katsotaan, että ilman tuetun tuonnin vaikutuksia korjaavia toimenpiteitä yhteisön tuotannonalalla on edelleen ongelmanaan hinnan alittavuus ja siten yhteisön tuotannonalan hintojen alenemisen ja sen kielteiset vaikutukset tuottavuuteen, investointien tuottoon ja kassavirtaan. Lopulta tämä voi jopa vaarantaa yhteisön tuotannonalan elinkelpoisuuden. Näin ollen pääteltiin, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen ei olisi yhteisön edun mukaista. |
| --- | --- |

(248)

Kuten edellä on osoitettu, samankaltaista tuotetta tuottava yhteisön tuotannonala on jatkuvasti lisännyt tuotantoaan. Tämän mahdollisti yhteisön tuotannonalan kilpailukykynsä säilyttämiseksi tekemien investointien jatkuva kasvu, koska se on tutkittavana olevan tuotteen markkinoiden tärkeimpiä kilpailijoita. Tässä yhteydessä muistutetaan, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana yhteisön tuotannonala laajensi tuotantolaitoksiaan, perusti uuden tehtaan yhteisöön ja suunnitteli uuden tuotantolaitoksen perustamista yhteisöön. Näiden yhteisön tuotannonalan jatkuvien investointien vaikutuksia heikentää erityisesti sen tuottavuuden epätyydyttävä kehitys, joka johtuu tarkasteltavana olevan tuotteen Intiasta yhteisön markkinoille suuntautuvan tuonnin aiheuttamasta jatkuvasta hintapaineesta.

Katsotaan, että ilman tuetun tuonnin vaikutuksia korjaavia toimenpiteitä yhteisön tuotannonalalla on edelleen ongelmanaan hinnan alittavuus ja siten yhteisön tuotannonalan hintojen alenemisen ja sen kielteiset vaikutukset tuottavuuteen, investointien tuottoon ja kassavirtaan. Lopulta tämä voi jopa vaarantaa yhteisön tuotannonalan elinkelpoisuuden. Näin ollen pääteltiin, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen ei olisi yhteisön edun mukaista.

III   Tuojien/kauppiaiden etu

| (249) | Kyselylomake lähetettiin kaikille tarkasteltavana olevan tuotteen tunnetuille tuojille/kauppiaille, mutta vain yksi yhdeksästätoista vastasi. Yhteistyössä toiminut tuoja ei kuitenkaan ilmaissut kantaansa toimenpiteiden jatkumisen todennäköisestä vaikutuksesta yrityksensä toimintaan. Saatujen tietojen perusteella vaikuttaa, että yhteisössä toimivat tuojat/kauppiaat ostavat tutkittavana olevaa tuotetta eri tahoilta. Koska Intiasta tuodun tuotteen ja muilta tahoilta hankitun tuotteen välillä ei ole perustavia laatueroja, katsotaan, että yhteisön tuojien/kauppiaiden ei olisi vaikea hankkia tuotetta useasta muusta lähteestä, jos toimenpiteiden voimassaoloa jatkettaisiin. Lisäksi yhteistyössä toiminut tuottaja on aktiivisesti mukana hyvin monien muiden tuotteiden kaupassa eikä näin ollen ole oleellisesti riippuvainen tarkasteltavana olevasta tuotteesta. Vaikka kyseisen tuottajan tarkasteltavana olevan tuotteen myynti tarkastelujakson aikana kasvoi voimakkaasti (määrältään seitsenkertaiseksi), myynti oli vain pieni osa kokonaisliikevaihdosta (noin 1,4 prosenttia tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona). Tuottaja ei myöskään osoittanut, että toimenpiteiden voimassaolon jatkuminen vaikuttaisi työllisyyteen, koska tuontitoiminta ei ole työvoimavaltaista. |
| --- | --- |

(249)

Kyselylomake lähetettiin kaikille tarkasteltavana olevan tuotteen tunnetuille tuojille/kauppiaille, mutta vain yksi yhdeksästätoista vastasi. Yhteistyössä toiminut tuoja ei kuitenkaan ilmaissut kantaansa toimenpiteiden jatkumisen todennäköisestä vaikutuksesta yrityksensä toimintaan. Saatujen tietojen perusteella vaikuttaa, että yhteisössä toimivat tuojat/kauppiaat ostavat tutkittavana olevaa tuotetta eri tahoilta. Koska Intiasta tuodun tuotteen ja muilta tahoilta hankitun tuotteen välillä ei ole perustavia laatueroja, katsotaan, että yhteisön tuojien/kauppiaiden ei olisi vaikea hankkia tuotetta useasta muusta lähteestä, jos toimenpiteiden voimassaoloa jatkettaisiin. Lisäksi yhteistyössä toiminut tuottaja on aktiivisesti mukana hyvin monien muiden tuotteiden kaupassa eikä näin ollen ole oleellisesti riippuvainen tarkasteltavana olevasta tuotteesta. Vaikka kyseisen tuottajan tarkasteltavana olevan tuotteen myynti tarkastelujakson aikana kasvoi voimakkaasti (määrältään seitsenkertaiseksi), myynti oli vain pieni osa kokonaisliikevaihdosta (noin 1,4 prosenttia tarkastelua koskevana tutkimusajanjaksona). Tuottaja ei myöskään osoittanut, että toimenpiteiden voimassaolon jatkuminen vaikuttaisi työllisyyteen, koska tuontitoiminta ei ole työvoimavaltaista.

| (250) | Vaikka tuojat/kauppiaat eivät mahdollisesti olekaan toimenpiteiden puolesta, voidaan saatavilla olevien tietojen perusteella päätellä, että toimenpiteiden päättymisestä mahdollisesti koituva etu ei olisi suurempi kuin yhteisön tuotannonalan nykyinen etu jatkaa Intian epäterveiden ja vahingollisten kaupan käytäntöjen oikaisemista kuten johdanto-osan 248 kappaleessa on tiivistelmänä esitetty. |
| --- | --- |

(250)

Vaikka tuojat/kauppiaat eivät mahdollisesti olekaan toimenpiteiden puolesta, voidaan saatavilla olevien tietojen perusteella päätellä, että toimenpiteiden päättymisestä mahdollisesti koituva etu ei olisi suurempi kuin yhteisön tuotannonalan nykyinen etu jatkaa Intian epäterveiden ja vahingollisten kaupan käytäntöjen oikaisemista kuten johdanto-osan 248 kappaleessa on tiivistelmänä esitetty.

IV   Varhaisemman jalostusasteen tavarantoimittajien etu

| (251) | Jotta pystyttäisiin arvioimaan, mikä todennäköinen vaikutus tasoitustoimenpiteiden voimassaolon jatkamisella olisi yhteisön tuotannonalan varhaisemman jalostusasteen tavarantoimittajiin, kyselylomake lähetettiin kaikille tiedossa oleville varhaisemman jalostusasteen tavarantoimittajille. Kyselylomakkeita lähetettiin yhteensä kuusi, ja niihin saatiin kaksi vastausta. Nämä varhaisemman jalostusasteen tavarantoimittajat, jotka toimittavat ennen muuta glukoosia ja dekstroosia yhteisön tuotannonalalle, puoltavat toimenpiteiden voimassaolon jatkamista. Vaikka yhteisön tuotannonala ei olekaan näiden varhaisemman jalostusasteen tavarantoimittajien tärkeimpiä asiakkaita, se kuitenkin osaltaan edistää niiden työllisyyttä ja kannattavuutta. Jos yhteisön tuotannonala rajoittaisi tai jopa lopettaisi samankaltaisen tuotteen tuottamisen, hyödykäs liikesuhde vaarantuisi. |
| --- | --- |

(251)

Jotta pystyttäisiin arvioimaan, mikä todennäköinen vaikutus tasoitustoimenpiteiden voimassaolon jatkamisella olisi yhteisön tuotannonalan varhaisemman jalostusasteen tavarantoimittajiin, kyselylomake lähetettiin kaikille tiedossa oleville varhaisemman jalostusasteen tavarantoimittajille. Kyselylomakkeita lähetettiin yhteensä kuusi, ja niihin saatiin kaksi vastausta. Nämä varhaisemman jalostusasteen tavarantoimittajat, jotka toimittavat ennen muuta glukoosia ja dekstroosia yhteisön tuotannonalalle, puoltavat toimenpiteiden voimassaolon jatkamista. Vaikka yhteisön tuotannonala ei olekaan näiden varhaisemman jalostusasteen tavarantoimittajien tärkeimpiä asiakkaita, se kuitenkin osaltaan edistää niiden työllisyyttä ja kannattavuutta. Jos yhteisön tuotannonala rajoittaisi tai jopa lopettaisi samankaltaisen tuotteen tuottamisen, hyödykäs liikesuhde vaarantuisi.

| (252) | Tämän vuoksi ja päinvastaisen tiedon puuttuessa päätellään, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen olisi varhaisemman jalostusasteen tavarantoimittajien etujen mukaista. |
| --- | --- |

(252)

Tämän vuoksi ja päinvastaisen tiedon puuttuessa päätellään, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen olisi varhaisemman jalostusasteen tavarantoimittajien etujen mukaista.

V   Käyttäjien etu

| (253) | Kyselylomakkeet lähetettiin myös tarkasteltavana olevan tuotteen viidelle tunnetulle yhteisön käyttäjälle, jotka ovat lääketeollisuuden alan yrityksiä. Komissio pyysi muiden tietojen lisäksi myös niiden kommentteja siitä, olisiko voimassa olevien toimenpiteiden jatkaminen yhteisön etujen mukaista ja kuinka nämä toimenpiteet vaikuttaisivat yrityksiin vastaisuudessa. Yhtään kyselyvastausta ei kuitenkaan saatu eikä kommentteja näin ollen tullut. Kun otetaan huomioon, että käyttäjät voisivat saada tutkittavana olevaa tuotetta Intian lisäksi myös muista lähteistä ja että käyttäjien yrityksiin kohdistuvien toimenpiteiden taloudellisesta vaikutuksesta (esim. työllisyys, tuottavuus, investointipolitiikka) ei ole tietoa, ei ollut mahdollista määrittää vaikutuksiltaan yhtä merkittäviä käyttäjien etuja. |
| --- | --- |

(253)

Kyselylomakkeet lähetettiin myös tarkasteltavana olevan tuotteen viidelle tunnetulle yhteisön käyttäjälle, jotka ovat lääketeollisuuden alan yrityksiä. Komissio pyysi muiden tietojen lisäksi myös niiden kommentteja siitä, olisiko voimassa olevien toimenpiteiden jatkaminen yhteisön etujen mukaista ja kuinka nämä toimenpiteet vaikuttaisivat yrityksiin vastaisuudessa. Yhtään kyselyvastausta ei kuitenkaan saatu eikä kommentteja näin ollen tullut. Kun otetaan huomioon, että käyttäjät voisivat saada tutkittavana olevaa tuotetta Intian lisäksi myös muista lähteistä ja että käyttäjien yrityksiin kohdistuvien toimenpiteiden taloudellisesta vaikutuksesta (esim. työllisyys, tuottavuus, investointipolitiikka) ei ole tietoa, ei ollut mahdollista määrittää vaikutuksiltaan yhtä merkittäviä käyttäjien etuja.

| (254) | Vaikka – vaikenemisestaan huolimatta – käyttäjät eivät mahdollisesti puolla toimenpiteitä, yhteistyössä toimineiden asianomaisten osapuolten antaman tiedon perusteella ei mikään käyttäjien etu, josta on esitetty näyttöä, voisi olla suurempi kuin yhteisön tuotannonalan nykyinen etu jatkaa Intian epäterveiden ja vahingollisten kaupan käytäntöjen oikaisemista, kuten johdanto-osan 248 kappaleessa on tiivistetysti esitetty. |
| --- | --- |

(254)

Vaikka – vaikenemisestaan huolimatta – käyttäjät eivät mahdollisesti puolla toimenpiteitä, yhteistyössä toimineiden asianomaisten osapuolten antaman tiedon perusteella ei mikään käyttäjien etu, josta on esitetty näyttöä, voisi olla suurempi kuin yhteisön tuotannonalan nykyinen etu jatkaa Intian epäterveiden ja vahingollisten kaupan käytäntöjen oikaisemista, kuten johdanto-osan 248 kappaleessa on tiivistetysti esitetty.

| (255) | Yksi viejä väitti, että yhteisön kuluttajien etua ei ollut vielä otettu asianmukaisesti huomioon ja että yhteisöjen etujen arviointi ei sen vuoksi olisi täysin perusasetuksen 31 artiklan mukainen. Väitetään, että jos lääkeseosten tuottajat siirtäisivät lopullisten annostelumuotojen tuottamisesta aiheutuneen hinnannousun kuluttajahintoihin, se vaikuttaisi kielteisesti kuluttajien etuun. |
| --- | --- |

(255)

Yksi viejä väitti, että yhteisön kuluttajien etua ei ollut vielä otettu asianmukaisesti huomioon ja että yhteisöjen etujen arviointi ei sen vuoksi olisi täysin perusasetuksen 31 artiklan mukainen. Väitetään, että jos lääkeseosten tuottajat siirtäisivät lopullisten annostelumuotojen tuottamisesta aiheutuneen hinnannousun kuluttajahintoihin, se vaikuttaisi kielteisesti kuluttajien etuun.

| (256) | Tämän näkökannan osalta muistutettakoon, että yksikään kuluttajajärjestö ei esittänyt huomioitaan tutkimuksen kuluessa. Lisäksi yhteisön kuluttajilla on yleensä sairausvakuutus. Ei ole mitään tosiasioihin perustuvaa näyttöä siitä, että tiettyjen antibioottiseosten väitetyllä hinnannousulla olisi merkittävä kielteinen vaikutus sairausvakuutuskuluihin. Lisäksi on epäselvää, missä määrin tiettyjen antibioottiseosten valmistajat, eli käyttäjät, voivat siirtää kustannusten kasvua eteenpäin. Näin ollen ei ole mahdollista osoittaa yhtä merkittäviä yhteisön kuluttajien etujen seikkoja. |
| --- | --- |

(256)

Tämän näkökannan osalta muistutettakoon, että yksikään kuluttajajärjestö ei esittänyt huomioitaan tutkimuksen kuluessa. Lisäksi yhteisön kuluttajilla on yleensä sairausvakuutus. Ei ole mitään tosiasioihin perustuvaa näyttöä siitä, että tiettyjen antibioottiseosten väitetyllä hinnannousulla olisi merkittävä kielteinen vaikutus sairausvakuutuskuluihin. Lisäksi on epäselvää, missä määrin tiettyjen antibioottiseosten valmistajat, eli käyttäjät, voivat siirtää kustannusten kasvua eteenpäin. Näin ollen ei ole mahdollista osoittaa yhtä merkittäviä yhteisön kuluttajien etujen seikkoja.

VI   Päätelmä

| (257) | Kaikkien asianomaisten etujen arvioinnin jälkeen päätellään, että yhteisön yleisen edun kannalta ei mikään etu ylitä yhteisön tuotannonalan etua jatkaa toimenpiteiden voimassaoloa. Toimenpiteiden voimassaolon jatkamisen voidaan odottaa vaikuttavan siten, että yhteisön tuotannonala saa tilaisuuden parantaa tuottavuuttaan kohtuulliselle tasolle ja jatkaa yhteisön sisäistä investointiohjelmaansa, jolla on myönteisiä vaikutuksia työllisyyteen ja markkinoiden kilpailukykyyn. Käytettävissä olevien tietojen perusteella ei toisaalta havaittu, että yhteisön muiden asianomaisten osapuolien (esim. tuojien/kauppiaiden, varhaisemman jalostusasteen toimittajien, käyttäjien ja kuluttajien) etu olisi ollut merkittävällä tavalla vastakkainen. |
| --- | --- |

(257)

Kaikkien asianomaisten etujen arvioinnin jälkeen päätellään, että yhteisön yleisen edun kannalta ei mikään etu ylitä yhteisön tuotannonalan etua jatkaa toimenpiteiden voimassaoloa. Toimenpiteiden voimassaolon jatkamisen voidaan odottaa vaikuttavan siten, että yhteisön tuotannonala saa tilaisuuden parantaa tuottavuuttaan kohtuulliselle tasolle ja jatkaa yhteisön sisäistä investointiohjelmaansa, jolla on myönteisiä vaikutuksia työllisyyteen ja markkinoiden kilpailukykyyn. Käytettävissä olevien tietojen perusteella ei toisaalta havaittu, että yhteisön muiden asianomaisten osapuolien (esim. tuojien/kauppiaiden, varhaisemman jalostusasteen toimittajien, käyttäjien ja kuluttajien) etu olisi ollut merkittävällä tavalla vastakkainen.

I   TASOITUSTOIMENPITEET

| (258) | Tuetun tuonnin jatkumisesta, vahingosta ja yhteisön edusta tehtyjen päätelmien perusteella katsotaan asianmukaiseksi jatkaa tarkasteltavana olevan tuotteen Intiasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavien tasoitustoimenpiteiden voimassaoloa. Näiden toimenpiteiden tason määrittämiseksi otettiin huomioon tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana todettu tukien taso ja yhteisön tuotannonalalle aiheutetun vahingon korjaamisen edellyttämien tullien taso. |
| --- | --- |

(258)

Tuetun tuonnin jatkumisesta, vahingosta ja yhteisön edusta tehtyjen päätelmien perusteella katsotaan asianmukaiseksi jatkaa tarkasteltavana olevan tuotteen Intiasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavien tasoitustoimenpiteiden voimassaoloa. Näiden toimenpiteiden tason määrittämiseksi otettiin huomioon tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana todettu tukien taso ja yhteisön tuotannonalalle aiheutetun vahingon korjaamisen edellyttämien tullien taso.

I   Vahingon korjaava taso

| (259) | Vahingon korjaamisen edellyttämä hinnankorotus määritettiin yrityskohtaisesti vertaamalla tarkasteltavana olevan tuotteen painotettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymän vastaavan tuotteen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Hintojen ero ilmaistiin prosentteina CIF-tuontiarvosta. |
| --- | --- |

(259)

Vahingon korjaamisen edellyttämä hinnankorotus määritettiin yrityskohtaisesti vertaamalla tarkasteltavana olevan tuotteen painotettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymän vastaavan tuotteen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Hintojen ero ilmaistiin prosentteina CIF-tuontiarvosta.

| (260) | Vahinkoa aiheuttamattoman hinnan määrittämiseen käytettiin yhteisön tuotannonalan tuotantokustannusten painotettua keskiarvoa, johon lisättiin 10 prosentin voittomarginaali. Tämä voittomarginaali, joka on kolmanneksen vähemmän kuin alkuperäisen tutkimuksen voittomarginaali (katso edellä johdanto-osan 205 kappale), vastaa yhteisön tuotannonalan niille samankaltaisille tuoteryhmille, joihin ei kohdistu epätervettä kilpailua, mahdollista voittomarginaalia. Lisääntyneen kilpailun vuoksi sitä pidettiin sopivana ja kohtuullisena vähimmäismääränä alkuperäisen tutkimuksen 15 prosentin voittomarginaalin sijasta. Tämä voitto mahdollistaisi sen, että yhteisön tuotannonala investoisi lisää tutkimukseen ja kehitykseen säilyttääkseen kilpailukykynsä. |
| --- | --- |

(260)

Vahinkoa aiheuttamattoman hinnan määrittämiseen käytettiin yhteisön tuotannonalan tuotantokustannusten painotettua keskiarvoa, johon lisättiin 10 prosentin voittomarginaali. Tämä voittomarginaali, joka on kolmanneksen vähemmän kuin alkuperäisen tutkimuksen voittomarginaali (katso edellä johdanto-osan 205 kappale), vastaa yhteisön tuotannonalan niille samankaltaisille tuoteryhmille, joihin ei kohdistu epätervettä kilpailua, mahdollista voittomarginaalia. Lisääntyneen kilpailun vuoksi sitä pidettiin sopivana ja kohtuullisena vähimmäismääränä alkuperäisen tutkimuksen 15 prosentin voittomarginaalin sijasta. Tämä voitto mahdollistaisi sen, että yhteisön tuotannonala investoisi lisää tutkimukseen ja kehitykseen säilyttääkseen kilpailukykynsä.

II   Toimenpiteiden muoto ja taso

| (261) | Koska kyseessä eivät olleet erityisolosuhteet, pidettiin perustullityyppiä eli arvotullia soveliaana. |
| --- | --- |

(261)

Koska kyseessä eivät olleet erityisolosuhteet, pidettiin perustullityyppiä eli arvotullia soveliaana.

| (262) | Tullin tason suhteen on todettava, että neljän yhteistyössä toimineen viejän tukien taso oli korkeampi kuin vahingon korjaava taso. Näin ollen perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti pidettiin vahingon korjaavaa tasoa vastaavaa alempaa tullia riittävänä korjaamaan yhteisön tuotannonalalle tapahtuneen vahingon näiltä neljältä viejältä peräisin olevan tuonnin suhteen. Näiltä viejiltä peräisin olevaan tuontiin sovellettavan tullin määrän olisi oltava 17,3–30,3 prosenttia. Kolmen muun viejän osalta vahingon korjaava taso oli korkeampi kuin määritetty tukien taso, joten kyseisiin yrityksiin kohdistuvien toimenpiteiden olisi perustuttava määritettyyn tukien tasoon. Näiltä viejiltä peräisin olevaan tuontiin sovellettavan tullin määrän olisi oltava 25,3–32 prosenttia. Kun otetaan huomioon, että intialaisten viejien yhteistyöhön osallistumisen taso oli korkea (yli 80 prosenttia), olisi tullin taso määritettävä kaikille yrityksille samalle tasolle kuin sille yritykselle, jonka yksittäisen tullin taso oli korkein, eli 32 prosenttia. |
| --- | --- |

(262)

Tullin tason suhteen on todettava, että neljän yhteistyössä toimineen viejän tukien taso oli korkeampi kuin vahingon korjaava taso. Näin ollen perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti pidettiin vahingon korjaavaa tasoa vastaavaa alempaa tullia riittävänä korjaamaan yhteisön tuotannonalalle tapahtuneen vahingon näiltä neljältä viejältä peräisin olevan tuonnin suhteen. Näiltä viejiltä peräisin olevaan tuontiin sovellettavan tullin määrän olisi oltava 17,3–30,3 prosenttia. Kolmen muun viejän osalta vahingon korjaava taso oli korkeampi kuin määritetty tukien taso, joten kyseisiin yrityksiin kohdistuvien toimenpiteiden olisi perustuttava määritettyyn tukien tasoon. Näiltä viejiltä peräisin olevaan tuontiin sovellettavan tullin määrän olisi oltava 25,3–32 prosenttia. Kun otetaan huomioon, että intialaisten viejien yhteistyöhön osallistumisen taso oli korkea (yli 80 prosenttia), olisi tullin taso määritettävä kaikille yrityksille samalle tasolle kuin sille yritykselle, jonka yksittäisen tullin taso oli korkein, eli 32 prosenttia.

| (263) | Tässä asetuksessa eritellyt yksilölliset yrityskohtaiset tasoitustullit vastaavat tarkastelussa todettua tilannetta yhteistyössä toimineiden viejien osalta. Näin ollen niitä sovelletaan ainoastaan näiden yritysten tuottamien tarkasteltavana olevien tuotteiden tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamien tarkasteltavana olevien tuotteiden tuontiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan siihen on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. |
| --- | --- |

(263)

Tässä asetuksessa eritellyt yksilölliset yrityskohtaiset tasoitustullit vastaavat tarkastelussa todettua tilannetta yhteistyössä toimineiden viejien osalta. Näin ollen niitä sovelletaan ainoastaan näiden yritysten tuottamien tarkasteltavana olevien tuotteiden tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamien tarkasteltavana olevien tuotteiden tuontiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan siihen on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

| (264) | Kaikki näiden yksittäisten tasoitustullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt) on toimitettava viipymättä komissiolle (10) ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin uusiin tuotanto- tai myyntiyksiköihin liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Komissio muuttaa tarvittaessa tätä asetusta neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelon ajan tasalle, |
| --- | --- |

(264)

Kaikki näiden yksittäisten tasoitustullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt) on toimitettava viipymättä komissiolle (10) ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin uusiin tuotanto- tai myyntiyksiköihin liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Komissio muuttaa tarvittaessa tätä asetusta neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelon ajan tasalle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen tasoitustulli CN-koodeihin ex 2941 10 10 (Taric-koodi 2941101010), ex 2941 10 20 (Taric-koodi 2941102010) ja ex 2941 90 00 (Taric-koodi 2941900030) kuuluvan sellaisen Intiasta peräisin olevan amoksisilliinitrihydraatin, ampisilliinitrihydraatin ja kefaleksiinin tuonnissa, joka ei ole annostettuna eikä vähittäismyyntimuodossa tai -pakkauksissa.

2.   Seuraavassa lueteltujen yritysten Intiassa tuottamien tuontituotteiden vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovelletaan tulleja seuraavasti:

| — | KDL Biotech Ltd, Mumbai (Taric-lisäkoodi: A580): 17,3 prosenttia, |
| --- | --- |

—

KDL Biotech Ltd, Mumbai (Taric-lisäkoodi: A580): 17,3 prosenttia,

| — | Nectar Lifesciences Ltd, Chandigarh (Taric-lisäkoodi: A581): 28,1 prosenttia, |
| --- | --- |

—

Nectar Lifesciences Ltd, Chandigarh (Taric-lisäkoodi: A581): 28,1 prosenttia,

| — | Nestor Pharmaceuticals Ltd, New Delhi (Taric-lisäkoodi: A582): 25,3 prosenttia, |
| --- | --- |

—

Nestor Pharmaceuticals Ltd, New Delhi (Taric-lisäkoodi: A582): 25,3 prosenttia,

| — | Ranbaxy Laboratories Ltd, New Delhi (Taric-lisäkoodi: 8221): 30,3 prosenttia, |
| --- | --- |

—

Ranbaxy Laboratories Ltd, New Delhi (Taric-lisäkoodi: 8221): 30,3 prosenttia,

| — | Torrent Gujarat Biotech Ltd, Ahmedabad (Taric-lisäkoodi: A583): 28,1 prosenttia, |
| --- | --- |

—

Torrent Gujarat Biotech Ltd, Ahmedabad (Taric-lisäkoodi: A583): 28,1 prosenttia,

| — | Surya Pharmaceuticals Ltd, Chandigarh (Taric-lisäkoodi: A584): 28,1 prosenttia, |
| --- | --- |

—

Surya Pharmaceuticals Ltd, Chandigarh (Taric-lisäkoodi: A584): 28,1 prosenttia,

| — | kaikki muut yritykset (Taric-lisäkoodi: 8900): 32 prosenttia. |
| --- | --- |

—

kaikki muut yritykset (Taric-lisäkoodi: 8900): 32 prosenttia.

3.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 10 päivänä toukokuuta 2005.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J. KRECKÉ

---

(1)  EYVL L 288, 21.10.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 461/2004 (EUVL L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EYVL L 273, 9.10.1998, s. 1.

2

(3)  EYVL C 8, 14.1.2003, s. 2.

3

(4)  EUVL C 241, 8.10.2003, s. 7.

4

(5)  EYVL L 166, 11.6.1998, s. 17, johdanto-osan 9 kappale.

5

(6)  Tiedonanto nro 1/2002–07, 31. maaliskuuta 2002, Intian kauppa- ja teollisuusministeriö.

6

(7)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1628/2004, annettu 13 päivänä syyskuuta 2004, EUVL L 295, 18.9.2004, s. 4 (johdanto-osan 13 kappale).

7

(8)  Soveltamisaikaa pidennettiin vuoden 1999 rahoituslailla (Indian Finance Act 1999) vuosiksi 2000–2005.

8

(9)  Tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 143 artiklan 1 kohdan e ja h alakohta (EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1), asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2286/2003 (EUVL L 343, 31.12.2003, s. 1).

9

(10)  European Commission – Directorate General for Trade – Directorate B – J-79 5/17 – Rue de la loi/Wetstraat 200 – B-1049 Brussels.

10

---

| 13.5.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 121/46 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 121/46

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 714/2005,

annettu 12 päivänä toukokuuta 2005,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 13 päivänä toukokuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä toukokuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1947/2002 (EYVL L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 12 päivänä toukokuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | 052 | 103,2 |
| 204 | 77,1 |
| 212 | 122,7 |
| 999 | 101,0 |
| 0707 00 05 | 052 | 128,0 |
| 204 | 64,6 |
| 999 | 96,3 |
| 0709 90 70 | 052 | 91,3 |
| 204 | 35,2 |
| 999 | 63,3 |
| 0805 10 20 | 052 | 39,4 |
| 204 | 45,1 |
| 212 | 59,6 |
| 220 | 51,6 |
| 388 | 69,2 |
| 400 | 43,4 |
| 624 | 54,2 |
| 999 | 51,8 |
| 0805 50 10 | 052 | 49,0 |
| 382 | 61,5 |
| 388 | 62,9 |
| 528 | 55,0 |
| 624 | 64,2 |
| 999 | 58,5 |
| 0808 10 80 | 388 | 88,6 |
| 400 | 135,3 |
| 404 | 114,3 |
| 508 | 67,3 |
| 512 | 78,0 |
| 524 | 70,3 |
| 528 | 71,8 |
| 720 | 70,8 |
| 804 | 108,5 |
| 999 | 89,4 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

052

103,2

204

77,1

212

122,7

999

101,0

0707 00 05

052

128,0

204

64,6

999

96,3

0709 90 70

052

91,3

204

35,2

999

63,3

0805 10 20

052

39,4

204

45,1

212

59,6

220

51,6

388

69,2

400

43,4

624

54,2

999

51,8

0805 50 10

052

49,0

382

61,5

388

62,9

528

55,0

624

64,2

999

58,5

0808 10 80

388

88,6

400

135,3

404

114,3

508

67,3

512

78,0

524

70,3

528

71,8

720

70,8

804

108,5

999

89,4

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 13.5.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 121/48 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 121/48

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 715/2005,

annettu 12 päivänä toukokuuta 2005,

CN-koodiin 0202 kuuluvaa jäädytettyä naudanlihaa ja CN-koodiin 0206 29 91 kuuluvia tuotteita koskevan tariffikiintiön avaamisesta ja hallinnoinnista (1 päivän heinäkuuta 2005 ja 30 päivän kesäkuuta 2006 välisenä aikana)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1254/1999 (1) ja erityisesti sen 32 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | WTO:n luettelossa CXL edellytetään, että yhteisö avaa vuotuisen 53 000 tonnin tuontitariffikiintiön CN-koodiin 0202 kuuluvalle jäädytetylle naudanlihalle ja CN-koodiin 0206 29 91 kuuluville tuotteille (järjestysnumero 09.4003). Olisi vahvistettava soveltamista koskevat säännöt 1 päivänä heinäkuuta 2005 alkavaksi kiintiövuodeksi 2005/2006. |
| --- | --- |

(1)

WTO:n luettelossa CXL edellytetään, että yhteisö avaa vuotuisen 53 000 tonnin tuontitariffikiintiön CN-koodiin 0202 kuuluvalle jäädytetylle naudanlihalle ja CN-koodiin 0206 29 91 kuuluville tuotteille (järjestysnumero 09.4003). Olisi vahvistettava soveltamista koskevat säännöt 1 päivänä heinäkuuta 2005 alkavaksi kiintiövuodeksi 2005/2006.

| (2) | Vuoden 2004/2005 kiintiötä hallinnoitiin CN-koodiin 0202 kuuluvaa jäädytettyä naudanlihaa ja CN-koodiin 0206 29 91 kuuluvia tuotteita koskevan yhteisön tariffikiintiön avaamisesta ja hallinnoinnista (1 päivän heinäkuuta 2004 ja 30 päivän kesäkuuta 2005 välinen ajanjakso) 29 päivänä kesäkuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1203/2004 (2) säännösten mukaisesti. Kyseisessä asetuksessa otetaan käyttöön tuontitoimintaan perustuva hallinnointimenettely, jolla varmistetaan, että kiintiö jaetaan ammatillisille toimijoille, jotka voivat tuoda naudanlihaa ilman aiheetonta keinottelua. |
| --- | --- |

(2)

Vuoden 2004/2005 kiintiötä hallinnoitiin CN-koodiin 0202 kuuluvaa jäädytettyä naudanlihaa ja CN-koodiin 0206 29 91 kuuluvia tuotteita koskevan yhteisön tariffikiintiön avaamisesta ja hallinnoinnista (1 päivän heinäkuuta 2004 ja 30 päivän kesäkuuta 2005 välinen ajanjakso) 29 päivänä kesäkuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1203/2004 (2) säännösten mukaisesti. Kyseisessä asetuksessa otetaan käyttöön tuontitoimintaan perustuva hallinnointimenettely, jolla varmistetaan, että kiintiö jaetaan ammatillisille toimijoille, jotka voivat tuoda naudanlihaa ilman aiheetonta keinottelua.

| (3) | Menettelyn soveltamisesta saatu kokemus osoittaa, että tulokset ovat myönteisiä, ja sen vuoksi sama hallinnointimenettely on aiheellista säilyttää 1 päivän heinäkuuta 2005 ja 30 päivän kesäkuuta 2006 välistä kiintiökautta varten. |
| --- | --- |

(3)

Menettelyn soveltamisesta saatu kokemus osoittaa, että tulokset ovat myönteisiä, ja sen vuoksi sama hallinnointimenettely on aiheellista säilyttää 1 päivän heinäkuuta 2005 ja 30 päivän kesäkuuta 2006 välistä kiintiökautta varten.

| (4) | On aiheellista määritellä etuuskohteluun oikeutetun tuonnin viitekausi, joka on tarpeeksi pitkä edustavan tuontitoiminnan esittämiseksi ja samalla riittävän äskettäinen kaupan viimeisimpien kehityssuuntausten kuvastamiseksi. |
| --- | --- |

(4)

On aiheellista määritellä etuuskohteluun oikeutetun tuonnin viitekausi, joka on tarpeeksi pitkä edustavan tuontitoiminnan esittämiseksi ja samalla riittävän äskettäinen kaupan viimeisimpien kehityssuuntausten kuvastamiseksi.

| (5) | Valvontasyistä tuontioikeushakemukset olisi jätettävä siinä jäsenvaltiossa, jonka alv-rekisteriin toimija on merkitty. |
| --- | --- |

(5)

Valvontasyistä tuontioikeushakemukset olisi jätettävä siinä jäsenvaltiossa, jonka alv-rekisteriin toimija on merkitty.

| (6) | Keinottelun estämiseksi kullekin kiintiön hakijalle olisi vahvistettava tuontioikeuksiin liittyvä vakuus. |
| --- | --- |

(6)

Keinottelun estämiseksi kullekin kiintiön hakijalle olisi vahvistettava tuontioikeuksiin liittyvä vakuus.

| (7) | Jotta toimija olisi velvollinen hakemaan tuontitodistukset koko sille määrälle, jolle kyseiselle toimijalle on myönnetty tuontioikeudet, olisi tällainen velvoite vahvistettava maataloustuotteiden vakuusjärjestelmän soveltamista koskevien yhteisten yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta 22 päivänä heinäkuuta 1985 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2220/85 (3) mukaiseksi ensisijaiseksi vaatimukseksi. |
| --- | --- |

(7)

Jotta toimija olisi velvollinen hakemaan tuontitodistukset koko sille määrälle, jolle kyseiselle toimijalle on myönnetty tuontioikeudet, olisi tällainen velvoite vahvistettava maataloustuotteiden vakuusjärjestelmän soveltamista koskevien yhteisten yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta 22 päivänä heinäkuuta 1985 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2220/85 (3) mukaiseksi ensisijaiseksi vaatimukseksi.

| (8) | Tämän asetuksen nojalla myönnettyihin tuontitodistuksiin olisi sovellettava maataloustuotteiden tuonti-, vienti- ja ennakkovahvistustodistusmenettelyn soveltamista koskevista yhteisistä yksityiskohtaisista säännöistä 9 päivänä kesäkuuta 2000 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1291/2000 (4) ja naudanliha-alan tuonti- ja vientitodistusjärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja asetuksen (ETY) N:o 2377/80 kumoamisesta 26 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1445/95 (5) säännöksiä, ellei ole aiheellista myöntää poikkeuksia. |
| --- | --- |

(8)

Tämän asetuksen nojalla myönnettyihin tuontitodistuksiin olisi sovellettava maataloustuotteiden tuonti-, vienti- ja ennakkovahvistustodistusmenettelyn soveltamista koskevista yhteisistä yksityiskohtaisista säännöistä 9 päivänä kesäkuuta 2000 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1291/2000 (4) ja naudanliha-alan tuonti- ja vientitodistusjärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja asetuksen (ETY) N:o 2377/80 kumoamisesta 26 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1445/95 (5) säännöksiä, ellei ole aiheellista myöntää poikkeuksia.

| (9) | Naudanlihan hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa, |
| --- | --- |

(9)

Naudanlihan hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Avataan 1 päivän heinäkuuta 2005 ja 30 päivän kesäkuuta 2006 väliseksi ajaksi CN-koodiin 0202 kuuluvalle jäädytetylle naudanlihalle ja CN-koodiin 0206 29 91 kuuluville tuotteille tariffikiintiö, jonka kokonaismäärä on 53 000 tonnia luuttomana lihana ilmaistuna.

Tariffikiintiön järjestysnumero on 09.4003.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa kiintiössä kannetaan yhteisen tullitariffin mukainen 20 prosentin arvotulli.

2 artikla

Tässä asetuksessa

| a) | 100 kilogrammaa luullista lihaa vastaa 77:ää kilogrammaa luutonta lihaa; |
| --- | --- |

a)

100 kilogrammaa luullista lihaa vastaa 77:ää kilogrammaa luutonta lihaa;

| b) | ’jäädytetyllä lihalla’ tarkoitetaan lihaa, joka on yhteisön tullialueelle tuotaessa jäätyneessä tilassa siten, että sen sisälämpötila on enintään – 12 °C. |
| --- | --- |

b)

’jäädytetyllä lihalla’ tarkoitetaan lihaa, joka on yhteisön tullialueelle tuotaessa jäätyneessä tilassa siten, että sen sisälämpötila on enintään – 12 °C.

3 artikla

1.   Yhteisön toimija voi hakea tuontioikeuksia sellaisen viitemäärän perusteella, joka on CN-koodeihin 0201, 0202, 0206 10 95 tai 0206 29 91 kuuluvan naudanlihan määrä, jonka toimija on tuonut tai joka on tuotu toimijan lukuun asiaan kuuluvien tullisäännösten mukaisesti 1 päivän toukokuuta 2004 ja 30 päivän huhtikuuta 2005 välisenä aikana.

2.   Yritysten, joilla kullakin on viitetuontia, sulautumisen tuloksena syntynyt yritys voi käyttää kyseistä viitetuontia hakemuksensa perusteena.

3.   Tuontioikeushakemukseen on liitettävä 1 kohdassa tarkoitetun tuonnin todisteeksi asianmukaisesti vahvistettu jäljennös vastaanottajalle toimitetusta vapaaseen liikkeeseen luovuttamista koskevasta tulli-ilmoituksesta.

4 artikla

1.   Tuontioikeushakemusten on oltava sen jäsenvaltion, jonka alv-rekisteriin hakija on merkitty, toimivaltaisella viranomaisella viimeistään tämän asetuksen julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä seuraavana toisena perjantaina klo 13.00 Brysselin aikaa.

Haetut tuontioikeudet muodostuvat kaikista viitemääräksi 3 artiklan mukaisesti esitetyistä määristä.

2.   Tarkastettuaan jätetyt asiakirjat jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle viimeistään tämän asetuksen julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä seuraavana viidentenä perjantaina 1 artiklan 1 kohdassa säädetyn kiintiön mukaisten tuontioikeuksien hakijoiden luettelo, jossa on erityisesti hakijoiden nimet ja osoitteet sekä kyseisenä viitekautena tuodut kiintiökelpoisen lihan määrät.

3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitetut tiedonannot, myös tyhjät tiedonannot, on toimitettava faksilla tai sähköpostilla liitteessä I olevaa lomaketta käyttäen.

5 artikla

Komissio tekee mahdollisimman pian päätöksen siitä, kuinka paljon 1 artiklan 1 kohdassa säädetylle kiintiölle myönnetään tuontioikeuksia. Jos haetut tuontioikeudet ylittävät 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun käytettävissä olevan määrän, komissio vahvistaa sovellettavan vähennyskertoimen.

6 artikla

1.   Jotta tuontioikeushakemus voitaisiin hyväksyä, siihen on liitettävä vakuus, jonka suuruus on 6 euroa 100 kilogrammalta luuttoman lihan vastinarvona ilmaistuna.

2.   Jos tuontioikeuksia myönnetään haettua vähemmän 5 artiklassa tarkoitetun vähennyskertoimen soveltamisen vuoksi, asetettu vakuus vapautetaan suhteessa vähennykseen viipymättä.

3.   Yhden tai useamman myönnettyjä tuontioikeuksia vastaavan tuontitodistuksen hakeminen on asetuksen (ETY) N:o 2220/85 20 artiklan 2 kohdan mukainen ensisijainen vaatimus.

7 artikla

1.   Myönnettyjen määrien tuonnin edellytyksenä on yhden tai useamman tuontitodistuksen esittäminen.

2.   Todistushakemukset voidaan jättää ainoastaan jäsenvaltiossa, jossa hakija on hakenut ja saanut 1 artiklan 1 kohdassa säädetyn kiintiön tuontioikeudet.

Aina kun tuontitodistus myönnetään, tuontioikeuksia vähennetään vastaavasti.

3.   Todistushakemuksissa ja todistuksessa on oltava

| a) | 20 kohdassa jokin liitteessä II luetelluista maininnoista; |
| --- | --- |

a)

20 kohdassa jokin liitteessä II luetelluista maininnoista;

| b) | 16 kohdassa jompikumpi seuraavista CN-koodiryhmistä:






  — | 0202 10 00, 0202 20, |
| --- | --- | --- |

b)

16 kohdassa jompikumpi seuraavista CN-koodiryhmistä:

—

0202 10 00, 0202 20,

| — | 0202 30, 0206 29 91. |
| --- | --- |

—

0202 30, 0206 29 91.

8 artikla

1.   Asetusten (EY) N:o 1291/2000 ja (EY) N:o 1445/95 säännöksiä sovelletaan, jollei tämän asetuksen säännöksistä muuta johdu.

2.   Asetuksen (EY) N:o 1291/2000 50 artiklan 1 kohdan mukaisesti vapaaseen liikkeeseen luovuttamista koskevan tulli-ilmoituksen hyväksymispäivänä sovellettava yhteisen tullitariffin tulli kannetaan täysimääräisenä kaikista tuontitodistuksen määrät ylittävistä tuoduista määristä.

3.   Tuontitodistukset voivat olla voimassa enintään 30 päivään kesäkuuta 2006.

9 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä toukokuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 21. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1899/2004 (EUVL L 328, 30.10.2004, s. 67).

1

(2)  EUVL L 230, 30.6.2004, s. 27.

2

(3)  EYVL L 205, 3.8.1985, s. 5. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 673/2004 (EUVL L 105, 14.4.2004, s. 17).

3

(4)  EYVL L 152, 24.6.2000, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1741/2004 (EUVL L 311, 8.10.2004, s. 17).

4

(5)  EYVL L 143, 27.6.1995, s. 35. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1118/2004 (EUVL L 217, 17.6.2004, s. 10).

5

---

LIITE I

Faksi: (32-2) 292 17 34

Sähköposti: AGRI-IMP-BOVINE@cec.eu.int

Asetuksen (EY) N:o 715/2005 soveltaminen

Image

---

LIITE II

7 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetut maininnat

—   espanjaksi: Carne de vacuno congelada [Reglamento (CE) no 715/2005]

—   tšekiksi: Zmražené hovězí maso (nařízení (ES) č. 715/2005)

—   tanskaksi: Frosset oksekød (forordning (EF) nr. 715/2005)

—   saksaksi: Gefrorenes Rindfleisch (Verordnung (EG) Nr. 715/2005)

—   viroksi: Külmutatud veiseliha (määrus (EÜ) nr 715/2005)

—   kreikaksi: Κατεψυγμένο βόειο κρέας [κανονισμός (EK) αριθ. 715/2005]

—   englanniksi: Frozen meat of bovine animals (Regulation (EC) No 715/2005)

—   ranskaksi: Viande bovine congelée [Règlement (CE) no 715/2005]

—   italiaksi: Carni bovine congelate [Regolamento (CE) n. 715/2005]

—   latviaksi: Saldēta liellopu gaļa (Regula (EK) Nr. 715/2005)

—   liettuaksi: Sušaldyta galvijiena (Reglamentas (EB) Nr. 715/2005)

—   unkariksi: Fagyasztott szarvasmarhahús (715/2005/EK rendelet)

—   maltaksi: Laħam tal-friża tal-bhejjem ta’ l-ifrat (Regolament (KE) Nru 715/2005)

—   hollanniksi: Bevroren rundvlees (Verordening (EG) nr. 715/2005)

—   puolaksi: Mrożone mięso wołowe i cielęce (rozporządzenie (WE) nr 715/2005)

—   portugaliksi: Carne de bovino congelada [Regulamento (CE) n.o 715/2005]

—   slovakiksi: Zmrazené hovädzie mäso (Smernica (ES) č. 715/2005)

—   sloveeniksi: Zamrznjeno goveje meso (Uredba (ES) št. 715/2005)

—   suomeksi: Jäädytettyä naudanlihaa (asetus (EY) N:o 715/2005)

—   ruotsiksi: Fryst kött av nötkreatur (förordning (EG) nr 715/2005)

---

| 13.5.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 121/53 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 121/53

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 716/2005,

annettu 12 päivänä toukokuuta 2005,

jalostettavaksi tarkoitetun jäädytetyn naudanlihan tuontitariffikiintiön avaamisesta ja hallinnoinnista 1 päivän heinäkuuta 2005 ja 30 päivän kesäkuuta 2006 välisenä aikana

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1254/1999 (1) ja erityisesti sen 32 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | WTO:n luettelon CXL mukaan yhteisön on avattava jalostettavaksi tarkoitetulle jäädytetylle naudanlihalle 50 700 tonnin vuotuinen tuontitariffikiintiö. Olisi vahvistettava soveltamista koskevat säännöt 1 päivänä heinäkuuta 2005 alkavaksi kiintiövuodeksi 2005/2006. |
| --- | --- |

(1)

WTO:n luettelon CXL mukaan yhteisön on avattava jalostettavaksi tarkoitetulle jäädytetylle naudanlihalle 50 700 tonnin vuotuinen tuontitariffikiintiö. Olisi vahvistettava soveltamista koskevat säännöt 1 päivänä heinäkuuta 2005 alkavaksi kiintiövuodeksi 2005/2006.

| (2) | Tässä tariffikiintiössä tuotavan jäädytetyn naudanlihan tuontitullin määrä ja tuontiedellytykset vahvistetaan tariffi- ja tilastonimikkeistä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (2) liitteen I kolmannessa osassa olevassa liitteessä 7 järjestysnumerolla 13. Jaettaessa tariffikiintiötä kahden edellä mainitun tuontijärjestelmän välillä olisi otettava huomioon vastaavasta tuonnista aikaisemmin saatu kokemus. |
| --- | --- |

(2)

Tässä tariffikiintiössä tuotavan jäädytetyn naudanlihan tuontitullin määrä ja tuontiedellytykset vahvistetaan tariffi- ja tilastonimikkeistä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (2) liitteen I kolmannessa osassa olevassa liitteessä 7 järjestysnumerolla 13. Jaettaessa tariffikiintiötä kahden edellä mainitun tuontijärjestelmän välillä olisi otettava huomioon vastaavasta tuonnista aikaisemmin saatu kokemus.

| (3) | Keinottelun välttämiseksi kiintiön käyttö olisi sallittava ainoastaan toimiville jalostajille, jotka harjoittavat jalostustoimintaa terveyttä koskevista kysymyksistä yhteisön sisäisessä lihavalmisteiden kaupassa 21 päivänä joulukuuta 1976 annetun neuvoston direktiivin 77/99/ETY (3) 8 artiklan mukaisesti hyväksytyssä jalostuslaitoksessa. |
| --- | --- |

(3)

Keinottelun välttämiseksi kiintiön käyttö olisi sallittava ainoastaan toimiville jalostajille, jotka harjoittavat jalostustoimintaa terveyttä koskevista kysymyksistä yhteisön sisäisessä lihavalmisteiden kaupassa 21 päivänä joulukuuta 1976 annetun neuvoston direktiivin 77/99/ETY (3) 8 artiklan mukaisesti hyväksytyssä jalostuslaitoksessa.

| (4) | Tässä tariffikiintiössä yhteisöön tapahtuvan tuonnin osalta edellytetään asetuksen (EY) N:o 1254/1999 29 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisen tuontitodistuksen esittämistä. Tuontioikeuksien myöntämisen jälkeen todistukset olisi voitava myöntää hyväksyttyjen jalostajien jättämien hakemusten perusteella. Tämän asetuksen nojalla annettuihin tuontitodistuksiin olisi sovellettava maataloustuotteiden tuonti-, vienti- ja ennakkovahvistustodistusmenettelyn soveltamista koskevista yhteisistä yksityiskohtaisista säännöistä 9 päivänä kesäkuuta 2000 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1291/2000 (4) ja naudanliha-alan tuonti- ja vientitodistusjärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja asetuksen (ETY) N:o 2377/80 kumoamisesta 26 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1445/95 (5) säännöksiä. |
| --- | --- |

(4)

Tässä tariffikiintiössä yhteisöön tapahtuvan tuonnin osalta edellytetään asetuksen (EY) N:o 1254/1999 29 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisen tuontitodistuksen esittämistä. Tuontioikeuksien myöntämisen jälkeen todistukset olisi voitava myöntää hyväksyttyjen jalostajien jättämien hakemusten perusteella. Tämän asetuksen nojalla annettuihin tuontitodistuksiin olisi sovellettava maataloustuotteiden tuonti-, vienti- ja ennakkovahvistustodistusmenettelyn soveltamista koskevista yhteisistä yksityiskohtaisista säännöistä 9 päivänä kesäkuuta 2000 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1291/2000 (4) ja naudanliha-alan tuonti- ja vientitodistusjärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja asetuksen (ETY) N:o 2377/80 kumoamisesta 26 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1445/95 (5) säännöksiä.

| (5) | Keinottelun estämiseksi tuontitodistukset olisi annettava jalostajille ainoastaan niistä määristä, joiden osalta heille on myönnetty tuontioikeudet. Samasta syystä tuontioikeuksien hakemisen yhteydessä olisi myös asetettava vakuus. Myönnettyjä oikeuksia vastaavien tuontitodistusten hakemisen olisi oltava maataloustuotteiden vakuusjärjestelmän soveltamista koskevien yhteisten yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta 22 päivänä heinäkuuta 1985 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 2220/85 (6) tarkoitettu ensisijainen vaatimus. |
| --- | --- |

(5)

Keinottelun estämiseksi tuontitodistukset olisi annettava jalostajille ainoastaan niistä määristä, joiden osalta heille on myönnetty tuontioikeudet. Samasta syystä tuontioikeuksien hakemisen yhteydessä olisi myös asetettava vakuus. Myönnettyjä oikeuksia vastaavien tuontitodistusten hakemisen olisi oltava maataloustuotteiden vakuusjärjestelmän soveltamista koskevien yhteisten yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta 22 päivänä heinäkuuta 1985 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 2220/85 (6) tarkoitettu ensisijainen vaatimus.

| (6) | Tariffikiintiön soveltaminen edellyttää tuonnin tarkkaa valvontaa sekä käyttöä ja käyttötarkoitusta koskevia tehokkaita tarkastuksia. Sen vuoksi jalostus olisi sallittava ainoastaan tuontitodistuksessa mainitussa laitoksessa. |
| --- | --- |

(6)

Tariffikiintiön soveltaminen edellyttää tuonnin tarkkaa valvontaa sekä käyttöä ja käyttötarkoitusta koskevia tehokkaita tarkastuksia. Sen vuoksi jalostus olisi sallittava ainoastaan tuontitodistuksessa mainitussa laitoksessa.

| (7) | Olisi asetettava vakuus sen varmistamiseksi, että tuontiliha käytetään tariffikiintiövaatimusten mukaisesti. Vakuuden suuruus olisi vahvistettava ottaen huomioon tariffikiintiössä ja sen ulkopuolella sovellettavien tullien välinen ero. |
| --- | --- |

(7)

Olisi asetettava vakuus sen varmistamiseksi, että tuontiliha käytetään tariffikiintiövaatimusten mukaisesti. Vakuuden suuruus olisi vahvistettava ottaen huomioon tariffikiintiössä ja sen ulkopuolella sovellettavien tullien välinen ero.

| (8) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat naudanliha-alan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat naudanliha-alan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Avataan 1 päivän heinäkuuta 2005 ja 30 päivän kesäkuuta 2006 väliseksi ajaksi CN-koodeihin 0202 20 30, 0202 30 10, 0202 30 50, 0202 30 90 tai 0206 29 91 kuuluvan ja yhteisössä jalostettavaksi tarkoitetun, luullisen lihan vastinarvona ilmaistun jäädytetyn naudanlihan 50 700 tonnin tuontitariffikiintiö, jäljempänä ’kiintiö’, tässä asetuksessa säädettyjen edellytysten mukaisesti.

2 artikla

1.   Tässä asetuksessa ’A-luokan tuotteella’ tarkoitetaan CN-koodeihin 1602 10, 1602 50 31, 1602 50 39 tai 1602 50 80 kuuluvaa jalostettua tuotetta, jossa ei ole muiden kuin nautaeläinten lihaa ja jonka kollageeni/proteiinisuhde on enintään 0,45 ja jonka painosta vähintään 20 prosenttia on vähärasvaista lihaa (muita eläimenosia kuin lihaa ja rasvaa lukuun ottamatta) ja jossa on lihaa ja hyytelöä vähintään 85 prosenttia kokonaisnettopainosta.

Kollageenipitoisuus tarkoittaa hydroksiproliinipitoisuutta, johon on sovellettu kerrointa 8. Hydroksiproliinipitoisuus on määritettävä ISO-menetelmällä 3496-1994.

Vähärasvaisen naudanlihan pitoisuus (rasvaa lukuun ottamatta) määritetään komission asetuksen (ETY) N:o 2429/86 (7) liitteessä kuvatulla menetelmällä.

Muita eläimenosia ovat seuraavat: pää ja sen osat (korvat mukaan luettuna), sorkat, häntä, sydän, utareet, maksa, munuaiset, kateenkorva (kateenkorvan rauhaset) ja haima, aivot, keuhkot, kurkku, pallealiha, perna, kieli, vatsapaita, selkäydin, syötäväksi kelpaava iho, sukupuolielimet (kohtu, munasarjat ja kivekset), kilpirauhaset ja aivolisäke.

Tuotteelle on tehtävä riittävä lämpökäsittely lihaproteiinien hyytymisen varmistamiseksi koko tuotteessa, jonka leikkauspinnalla ei tästä syystä ole jäljellä vaaleanpunertavaa nestettä, jos tuote leikataan sen paksuimman osan kohdalta kulkevaa linjaa pitkin.

2.   Tässä asetuksessa ’B-luokan tuotteella’ tarkoitetaan jalostettua tuotetta, jossa on muuta naudanlihaa kuin

| a) | asetuksen (EY) N:o 1254/1999 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa eriteltyjä tuotteita; tai |
| --- | --- |

a)

asetuksen (EY) N:o 1254/1999 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa eriteltyjä tuotteita; tai

| b) | edellä 1 kohdassa tarkoitettuja tuotteita. |
| --- | --- |

b)

edellä 1 kohdassa tarkoitettuja tuotteita.

Jalostettua tuotetta, joka kuuluu CN-koodiin 0210 20 90 ja joka on kuivattu tai savustettu niin, että tuoreen lihan väri ja koostumus on kokonaan hävinnyt ja jonka vesi/proteiinisuhde on enintään 3,2, pidetään kuitenkin B-luokan tuotteena.

3 artikla

1.   Edellä 1 artiklassa tarkoitettu kokonaismäärä jaetaan kahteen osaan seuraavasti:

| a) | 40 000 tonnia jäädytettyä naudanlihaa, joka on tarkoitettu A-luokan tuotteiden valmistukseen; |
| --- | --- |

a)

40 000 tonnia jäädytettyä naudanlihaa, joka on tarkoitettu A-luokan tuotteiden valmistukseen;

| b) | 10 700 tonnia jäädytettyä naudanlihaa, joka on tarkoitettu B-luokan tuotteiden valmistukseen. |
| --- | --- |

b)

10 700 tonnia jäädytettyä naudanlihaa, joka on tarkoitettu B-luokan tuotteiden valmistukseen.

2.   Kiintiön järjestysnumerot ovat

| — | 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun määrän osalta 09.4057, |
| --- | --- |

—

1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun määrän osalta 09.4057,

| — | 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määrän osalta 09.4058. |
| --- | --- |

—

1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määrän osalta 09.4058.

3.   Tässä kiintiössä tuotavan jäädytetyn naudanlihan tullit vahvistetaan asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I kolmannessa osassa olevassa liitteessä 7 järjestysnumerolla 13.

4 artikla

1.   Kiintiötä koskevan tuontioikeushakemuksen voivat jättää vain seuraavat jalostuslaitokset tai niiden edustajat: direktiivin 77/99/ETY 8 artiklan mukaisesti hyväksytyt jalostuslaitokset, jotka ovat harjoittaneet naudanlihaa sisältävien tuotteiden jalostusta vähintään kerran aktiivisesti 1 päivän heinäkuuta 2004 jälkeen.

Kukin hyväksytty jalostuslaitos saa jättää vain yhden tuontioikeushakemuksen 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista määristä; hakemus ei saa ylittää 10:tä prosenttia kustakin käytettävissä olevasta määrästä.

Tuontioikeushakemukset voidaan esittää ainoastaan siinä jäsenvaltiossa, jonka alv-rekisteriin jalostaja on merkitty.

2.   Tuontioikeuksien hakemisen yhteydessä on asetettava vakuus, joka on kuusi euroa 100 kilogrammalta.

3.   Todiste 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen edellytysten täyttymisestä on toimitettava samanaikaisesti tuontioikeushakemuksen kanssa.

Kansallisen toimivaltaisen viranomaisen on päätettävä, mitkä asiakirjat katsotaan hyväksyttäväksi todisteeksi edellä tarkoitettujen edellytysten täyttymisestä.

5 artikla

1.   A- tai B-luokan tuotteiden valmistusta koskevat tuontioikeushakemukset ilmaistaan luullisen lihan vastinarvona.

Tässä kohdassa 100 kilogrammaa luullista naudanlihaa vastaa 77:ää kilogrammaa luutonta naudanlihaa.

2.   A- tai B-luokan tuotteita koskevien tuontioikeushakemusten on oltava toimivaltaisella viranomaisella viimeistään tämän asetuksen julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä seuraavana toisena perjantaina kello 13.00 Brysselin aikaa.

3.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle viimeistään tämän asetuksen julkaisemista Euroopan unionin virallisessa lehdessä seuraavana neljäntenä perjantaina luettelo hakijoista ja haetuista määristä molempien luokkien osalta sekä asianomaisten jalostuslaitosten hyväksyntänumerot.

Kaikki tiedonannot, myös tyhjät tiedonannot, on toimitettava faksilla tai sähköpostilla liitteissä I ja II esitettyjä lomakkeita käyttäen.

4.   Komissio päättää mahdollisimman pian, missä laajuudessa hakemukset hyväksytään, tarvittaessa prosenttimääränä haetuista määristä.

6 artikla

1.   Sellaisen jäädytetyn naudanlihan tuonti, jonka tuontioikeudet on myönnetty 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, edellyttää tuontitodistuksen esittämistä.

2.   Edellä 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun vakuuden osalta asetuksen (ETY) N:o 2220/85 20 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu ensisijainen vaatimus on myönnettyjä oikeuksia vastaavien tuontitodistusten hakeminen.

Jos komissio vahvistaa 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti vähennyskertoimen, asetettu vakuus vapautetaan haettujen mutta myönnetyt oikeudet ylittävien tuontioikeuksien osalta.

3.   Jalostajille myönnetyt tuontioikeudet oikeuttavat saamaan tuontitodistukset myönnettyjä oikeuksia vastaaville määrille.

Todistushakemukset voi jättää ainoastaan

| a) | siinä jäsenvaltiossa, jossa tuontioikeushakemus on jätetty; |
| --- | --- |

a)

siinä jäsenvaltiossa, jossa tuontioikeushakemus on jätetty;

| b) | jalostaja, jolle tuontioikeudet on myönnetty, tai tällaisen jalostajan edustaja. |
| --- | --- |

b)

jalostaja, jolle tuontioikeudet on myönnetty, tai tällaisen jalostajan edustaja.

4.   Toimivaltaiselle viranomaiselle on tuontihetkellä asetettava vakuus sen varmistamiseksi, että jalostaja, jolle tuontioikeudet on myönnetty, jalostaa tuodun lihamäärän kokonaisuudessaan valmiiksi tuotteiksi tuontitodistushakemuksessa mainitussa laitoksessaan kolmen kuukauden kuluessa tuontipäivästä.

Vakuuden määrät vahvistetaan liitteessä III.

7 artikla

Sovelletaan asetusten (EY) N:o 1291/2000 ja (EY) N:o 1445/95 säännöksiä, jollei tämän asetuksen säännöksistä muuta johdu.

8 artikla

1.   Todistushakemuksessa ja todistuksessa on oltava seuraavat tiedot:

| a) | 8 kohdassa alkuperämaa; |
| --- | --- |

a)

8 kohdassa alkuperämaa;

| b) | 16 kohdassa jokin 1 artiklassa tarkoitetuista hyväksyttävistä CN-koodeista; |
| --- | --- |

b)

16 kohdassa jokin 1 artiklassa tarkoitetuista hyväksyttävistä CN-koodeista;

| c) | 20 kohdassa vähintään yksi liitteessä IV luetelluista maininnoista. |
| --- | --- |

c)

20 kohdassa vähintään yksi liitteessä IV luetelluista maininnoista.

2.   Tuontitodistukset ovat voimassa 120 päivää niiden tosiasiallisesta myöntämisestä asetuksen (EY) N:o 1291/2000 23 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Todistukset eivät kuitenkaan ole voimassa 30 päivän kesäkuuta 2006 jälkeen.

3.   Asetuksen (EY) N:o 1291/2000 50 artiklan 1 kohdan mukaisesti tuontitodistuksessa ilmoitetut määrät ylittävistä tuontimääristä kannetaan vapaaseen liikkeeseen laskemispäivänä sovellettava yhteisen tullitariffin tulli täysimääräisenä.

9 artikla

Jäsenvaltioiden on perustettava fyysinen ja asiakirjoihin perustuva valvontajärjestelmä sen varmistamiseksi, että liha jalostetaan jalostuslaitoksessa kyseisessä tuontitodistuksessa mainittuun tuoteluokkaan kuuluvaksi tuotteeksi kolmen kuukauden kuluessa tuontipäivästä.

Järjestelmään on sisällyttävä fyysisiä määrän ja laadun tarkastuksia jalostuksen alussa, sen aikana ja jalostustoimien päätyttyä. Tätä varten jalostajien on pystyttävä milloin tahansa esittämään todisteet maahantuodusta lihasta ja sen käytöstä asianmukaisten tuotannon valvonta-asiakirjojen avulla.

Toimivaltaisen viranomaisen suorittamassa tuotantotavan teknisessä tarkastuksessa lihan sulatuksen ja leikkauksen yhteydessä tapahtuva hävikki voidaan ottaa huomioon tarvittavassa määrin.

Lopputuotteen laadun tarkastamiseksi sekä jalostajan valmistusohjeen ja tuotteen koostumuksen vastaavuuden vahvistamiseksi jäsenvaltioiden on otettava edustavia näytteitä ja analysoitava kyseisiä tuotteita. Näiden toimenpiteiden kustannukset maksaa kyseinen jalostaja.

10 artikla

1.   Edellä 6 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu vakuus vapautetaan suhteessa siihen määrään, josta on seitsemän kuukauden kuluessa tuontipäivästä annettu toimivaltaista viranomaista tyydyttävä todiste siitä, että kaikki tai osa tuontilihasta on jalostettu kyseisiksi tuotteiksi kolmen kuukauden kuluessa nimettyyn laitokseen tuontipäivästä.

Jos jalostus on tapahtunut ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun kolmen kuukauden määräajan päätyttyä, vakuus vapautetaan siten, että siitä vähennetään 15 prosenttia ja lisäksi kaksi prosenttia kultakin määräajan ylittävältä päivältä vakuuden jäljelle jäävästä määrästä.

Jos todiste jalostuksesta vahvistetaan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun seitsemän kuukauden määräajassa ja toimitetaan näitä seitsemää kuukautta seuraavien 18 kuukauden kuluessa, pidätetty määrä palautetaan vähennettynä 15 prosentilla vakuuden määrästä.

2.   Edellä 6 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun vakuuden vapauttamattomat määrät menetetään ja pidätetään kannettuina tulleina.

11 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä toukokuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 21. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1899/2004 (EUVL L 328, 30.10.2004, s. 67).

1

(2)  EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 493/2005 (EUVL L 82, 31.3.2005, s. 1).

2

(3)  EYVL L 26, 31.1.1977, s. 85. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 807/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 36).

3

(4)  EYVL L 152, 24.6.2000, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1741/2004 (EUVL L 311, 8.10.2004, s. 17).

4

(5)  EYVL L 143, 27.6.1995, s. 35. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1118/2004 (EUVL L 217, 17.6.2004, s. 10).

5

(6)  EYVL L 205, 3.8.1985, s. 5. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 673/2004 (EUVL L 105, 14.4.2004, s. 17).

6

(7)  EYVL L 210, 1.8.1986, s. 39.

7

---

LIITE I

Faksi: (32-2) 292 17 34

Sähköposti: AGRI-IMP-BOVINE@cec.eu.int

Asetuksen (EY) N:o 716/2005 5 artiklan 1 ja 2 kohta

Image

---

LIITE II

Faksi: (32-2) 292 17 34

Sähköposti: AGRI-IMP-BOVINE@cec.eu.int

Asetuksen (EY) N:o 716/2005 5 artiklan 1 ja 2 kohta

Image

---

LIITE III

VAKUUDEN MÄÄRÄ (1)

| (EUR/1000 nettokg) |
| --- |
| Tuote
  (CN-koodi) | A-luokan tuotteiden valmistaminen | B-luokan tuotteiden valmistaminen |
| 0202 20 30 | 1 414 | 420 |
| 0202 30 10 | 2 211 | 657 |
| 0202 30 50 | 2 211 | 657 |
| 0202 30 90 | 3 041 | 903 |
| 0206 29 91 | 3 041 | 903 |

(EUR/1000 nettokg)

Tuote

(CN-koodi)

A-luokan tuotteiden valmistaminen

B-luokan tuotteiden valmistaminen

0202 20 30

1 414

420

0202 30 10

2 211

657

0202 30 50

2 211

657

0202 30 90

3 041

903

0206 29 91

3 041

903

---

(1)  Sovellettava valuuttakurssi on vakuuden jättämistä edeltävänä päivänä voimassa ollut valuuttakurssi.

---

LIITE IV

8 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetut maininnat

—   espanjaksi: Certificado válido en ... (Estado miembro expedidor) / carne destinada a la transformación ... [productos A] [productos B] (táchese lo que no proceda) en ... (designación exacta y número de registro del establecimiento en el que vaya a procederse a la transformación) / Reglamento (CE) no 716/2005

—   tšekiksi: Licence platná v ... (vydávající členský stát) / Maso určené ke zpracování ... [výrobky A] [výrobky B] (nehodící se škrtněte) v (přesné určení a číslo schválení zpracovatelského zařízení, v němž se má zpracování uskutečnit) / nařízení (ES) č. 716/2005

—   tanskaksi: Licens gyldig i ... (udstedende medlemsstat) / Kød bestemt til forarbejdning til (A-produkter) (B-produkter) (det ikke gældende overstreges) i ... (nøjagtig betegnelse for den virksomhed, hvor forarbejdningen sker) / forordning (EF) nr. 716/2005

—   saksaksi: In ... (ausstellender Mitgliedstaat) gültige Lizenz / Fleisch für die Verarbeitung zu [A-Erzeugnissen] [B-Erzeugnissen] (Unzutreffendes bitte streichen) in ... (genaue Bezeichnung des Betriebs, in dem die Verarbeitung erfolgen soll) / Verordnung (EG) Nr. 716/2005

—   viroksi: Litsents on kehtiv ... (välja andev liikmesriik) / Liha töötlemiseks ... [A toode] [B toode] (kustuta mittevajalik) ... (ettevõtte asukoht ja loanumber, kus toimub töötlemine / määrus (EÜ) nr 716/2005

—   kreikaksi: Η άδεια ισχύει ... (κράτος μέλος έκδοσης) / Κρέας που προορίζεται για μεταποίηση ... [προϊόντα Α] [προϊόντα Β] (διαγράφεται η περιττή ένδειξη) ... (ακριβής περιγραφή και αριθμός έγκρισης της εγκατάστασης όπου πρόκειται να πραγματοποιηθεί η μεταποίηση) / Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 716/2005

—   englanniksi: Licence valid in ... (issuing Member State) / Meat intended for processing ... [A-products] [B-products] (delete as appropriate) at ... (exact designation and approval No of the establishment where the processing is to take place) / Regulation (EC) No 716/2005

—   ranskaksi: Certificat valable ... (État membre émetteur) / viande destinée à la transformation de ... [produits A] [produits B] (rayer la mention inutile) dans ... (désignation exacte et numéro d’agrément de l’établissement dans lequel la transformation doit avoir lieu) / règlement (CE) no 716/2005

—   italiaksi: Titolo valido in ... (Stato membro di rilascio) / Carni destinate alla trasformazione ... [prodotti A] [prodotti B] (depennare la voce inutile) presso ... (esatta designazione e numero di riconoscimento dello stabilimento nel quale è prevista la trasformazione) / Regolamento (CE) n. 716/2005

—   latviaksi: Atļauja derīga ... (dalībvalsts, kas izsniedz ievešanas atļauju) / pārstrādei paredzēta gaļa ... [A produktu] [B produktu] ražošanai (nevajadzīgo nosvītrot) ... (precīzs tā uzņēmuma apzīmējums un apstiprinājuma numurs, kurā notiks pārstrāde) / Regula (EK) Nr. 716/2005

—   liettuaksi: Licencija galioja ... (išdavusioji valstybė narė) / Mėsa skirta perdirbimui ... [produktai A] [produktai B] (ištrinti nereikalingą) ... (tikslus įmonės, kurioje bus perdirbama, pavadinimas ir registracijos Nr.) / Reglamentas (EB) Nr. 716/2005

—   unkariksi: Az engedély ... (kibocsátó tagállam) területén érvényes. / Feldolgozásra szánt hús ... [A-termék] [B-termék] (a nem kívánt törlendő) ... (pontos rendeltetési hely és a feldolgozást végző létesítmény engedélyezési száma) / 716/2005/EK rendelet

—   hollanniksi: Certificaat geldig in ... (lidstaat van afgifte) / Vlees bestemd voor verwerking tot [A-producten] [B-producten] (doorhalen wat niet van toepassing is) in ... (nauwkeurige aanduiding en toelatingsnummer van het bedrijf waar de verwerking zal plaatsvinden) / Verordening (EG) nr. 716/2005

—   puolaksi: Pozwolenie ważne w ... (wystawiające Państwo Członkowskie) / Mięso przeznaczone do przetworzenia ... [produkty A] [produkty B] (niepotrzebne skreślić) w ... (dokładne miejsce przeznaczenia i nr zatwierdzenia zakładu, w którym ma mieć miejsce przetwarzanie) / rozporządzenie (WE) nr 716/2005

—   portugaliksi: Certificado válido em ... (Estado-Membro emissor) / carne destinada à transformação ... [produtos A] [produtos B] (riscar o que não interessa) em ... (designação exacta e número de aprovação do estabelecimento em que a transformação será efectuada) / Regulamento (CE) n.o 716/2005

—   slovakiksi: Licencia platná v ... (vydávajúci členský štát) / Mäso určené na spracovanie ... [výrobky A] [výrobky B] (nehodiace sa prečiarknite) v ... (presné určenie a číslo schválenia zariadenia, v ktorom spracovanie prebehne) / nariadenie (ES) č. 716/2005

—   sloveeniksi: Dovoljenje velja v ... (država članica, ki ga je izdala) / Meso namenjeno predelavi ... [proizvodi A] [proizvodi B] (črtaj neustrezno) v ... (točno namembno območje in št. odobritve obrata, kjer bo predelava potekala) / Uredba (ES) št. 716/2005

—   suomeksi: Todistus on voimassa ... (myöntäjäjäsenvaltio) / Liha on tarkoitettu [A-luokan tuotteet] [B-luokan tuotteet] (tarpeeton poistettava) jalostukseen ...:ssa (tarkka ilmoitus laitoksesta, jossa jalostus suoritetaan, hyväksyntänumero mukaan lukien) / Asetus (EY) N:o 716/2005

—   ruotsiksi: Licensen är giltig i ... (utfärdande medlemsstat) / Kött avsett för bearbetning ... [A-produkter] [B-produkter] (stryk det som inte gäller) vid ... (exakt angivelse av och godkännandenummer för anläggningen där bearbetningen skall ske) / Förordning (EG) nr 716/2005.

---

| 13.5.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 121/62 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 121/62

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 717/2005,

annettu 11 päivänä toukokuuta 2005,

tiettyihin Osama bin Ladenia, al-Qaida-verkostoa ja Talebania lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 467/2001 kumoamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 muuttamisesta 45. kerran

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon tiettyihin Osama bin Ladenia, al-Qaida-verkostoa ja Talebania lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä sekä Afganistaniin suuntautuvan tiettyjen tavaroiden ja palvelujen viennin kieltämisestä, Afganistanin Talebania koskevien lentokiellon ja varojen sekä muiden taloudellisten resurssien jäädyttämisen laajentamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 467/2001 kumoamisesta 27 päivänä toukokuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 881/2002 liitteessä I on luettelo henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joita asetuksessa tarkoitettu varojen sekä muiden taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 881/2002 liitteessä I on luettelo henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joita asetuksessa tarkoitettu varojen sekä muiden taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee.

| (2) | Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston pakotekomitea päätti 2 päivänä toukokuuta 2005 muuttaa luetteloa henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joita varojen ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee, minkä vuoksi liite I olisi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(2)

Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston pakotekomitea päätti 2 päivänä toukokuuta 2005 muuttaa luetteloa henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joita varojen ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee, minkä vuoksi liite I olisi muutettava vastaavasti.

| (3) | Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden tehokkuuden varmistamiseksi tämän asetuksen on tultava voimaan viipymättä, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden tehokkuuden varmistamiseksi tämän asetuksen on tultava voimaan viipymättä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 881/2002 liite I tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä toukokuuta 2005.

Komission puolesta

Eneko LANDÁBURU

Ulkosuhteiden pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 139, 29.5.2002, s. 9. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 301/2005 (EUVL L 51, 24.2.2005, s. 15).

1

---

LIITE

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 881/2002 liite I seuraavasti:

Lisätään oikeushenkilöiden, ryhmien ja yhteisöjen luetteloon kohta:

”Lashkar e-Tayyiba (alias a) Lashkar-e-Toiba, b) Lashkar-i-Taiba, c) al Mansoorian, d) al Mansooreen, e) Army of the Pure, f) Army of the Righteous, g) Army of the Pure and Righteous, h) Paasban-e-Kashmir, i) Paasban-i-Ahle-Hadith, j) Pasban-e-Kashmir, k) Pasban-e-Ahle-Hadith, l) Paasban-e-Ahle-Hadis).”

---

| 13.5.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 121/64 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 121/64

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 718/2005,

annettu 12 päivänä toukokuuta 2005,

raakatimanttien kansainväliseen kauppaan sovellettavasta Kimberleyn prosessin sertifiointijärjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2368/2002 muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon raakatimanttien kansainväliseen kauppaan sovellettavasta Kimberleyn prosessin sertifiointijärjestelmästä 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2368/2002 (1) ja erityisesti sen 19 artiklan 6 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Yhteisön sertifikaatin toimivuuden parantamiseksi tiettyjä asetuksen (EY) N:o 2368/2002 liitteessä IV esitettyjä teknisiä ominaisuuksia olisi muutettava,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 2368/2002 liitteessä IV olevan otsikon ”Numerointi” alla olevaa tekstiä seuraavasti:

| a) | Neljännessä luetelmakohdassa






  i) | poistetaan teksti ”(fluoresoi vihreäksi UV-valossa)”; |
| --- | --- | --- |

a)

Neljännessä luetelmakohdassa

i)

poistetaan teksti ”(fluoresoi vihreäksi UV-valossa)”;

| ii) | poistetaan kolmas alaluetelmakohta; |
| --- | --- |

ii)

poistetaan kolmas alaluetelmakohta;

| b) | Korvataan viides luetelmakohta seuraavalla: ”Jälkimmäinen = kahdeksan numeron näkymättömästi painettu numerosarja (vastaa edellä olevaa), fluoresoi UV-valossa”. |
| --- | --- |

b)

Korvataan viides luetelmakohta seuraavalla: ”Jälkimmäinen = kahdeksan numeron näkymättömästi painettu numerosarja (vastaa edellä olevaa), fluoresoi UV-valossa”.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä toukokuuta 2005.

Komission puolesta

Benita FERRERO-WALDNER

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 28. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 522/2005 (EUVL L 84, 2.4.2005, s. 8).

1

---

| 13.5.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 121/65 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 121/65

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 719/2005,

annettu 12 päivänä toukokuuta 2005,

maito- ja maitotuotealan vientitukien vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 (1) ja erityisesti sen 31 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1255/1999 31 artiklan nojalla mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden kansainvälisten kauppahintojen ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus on mahdollista kattaa vientituella, liittymisasiakirjan 300 artiklan mukaisesti solmittujen sopimusten määrittämissä rajoissa. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1255/1999 31 artiklan nojalla mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden kansainvälisten kauppahintojen ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus on mahdollista kattaa vientituella, liittymisasiakirjan 300 artiklan mukaisesti solmittujen sopimusten määrittämissä rajoissa.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1255/1999 mukaan kyseisen asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen sellaisenaan vietävien tuotteiden tukia vahvistettaessa on otettava huomioon:






  — | maidon ja maitotuotteiden hinta- ja saatavuustilanne ja kehitysnäkymät yhteisön markkinoilla sekä maidon ja maitotuotteiden hintatilanne ja kehitysnäkymät kansainvälisessä kaupassa, |
| --- | --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1255/1999 mukaan kyseisen asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen sellaisenaan vietävien tuotteiden tukia vahvistettaessa on otettava huomioon:

—

maidon ja maitotuotteiden hinta- ja saatavuustilanne ja kehitysnäkymät yhteisön markkinoilla sekä maidon ja maitotuotteiden hintatilanne ja kehitysnäkymät kansainvälisessä kaupassa,

| — | kaupan pitämisestä aiheutuvat kustannukset sekä edullisimmat kuljetuskustannukset yhteisön markkinoilta yhteisön satamiin tai muihin vientipaikkoihin, samoin kuin määrämaihin kuljettamisesta aiheutuvat kustannukset, |
| --- | --- |

—

kaupan pitämisestä aiheutuvat kustannukset sekä edullisimmat kuljetuskustannukset yhteisön markkinoilta yhteisön satamiin tai muihin vientipaikkoihin, samoin kuin määrämaihin kuljettamisesta aiheutuvat kustannukset,

| — | maito- ja maitotuotealan yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteet, joita ovat hintojen ja kaupan tasapainoisen tilanteen ja luonnollisen kehityksen turvaaminen kyseisillä markkinoilla, |
| --- | --- |

—

maito- ja maitotuotealan yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteet, joita ovat hintojen ja kaupan tasapainoisen tilanteen ja luonnollisen kehityksen turvaaminen kyseisillä markkinoilla,

| — | liittymisasiakirjan 300 artiklan mukaisesti solmittujen sopimusten määrittämät rajat, |
| --- | --- |

—

liittymisasiakirjan 300 artiklan mukaisesti solmittujen sopimusten määrittämät rajat,

| — | häiriöiden välttämisestä yhteisön markkinoilla saatava etu, |
| --- | --- |

—

häiriöiden välttämisestä yhteisön markkinoilla saatava etu,

| — | suunniteltuihin vientitoimiin liittyvät taloudelliset seikat. |
| --- | --- |

—

suunniteltuihin vientitoimiin liittyvät taloudelliset seikat.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1255/1999 31 artiklan 5 kohdan mukaan on yhteisön hintoja vahvistettaessa otettava noudatetuista hinnoista huomioon ne, jotka osoittautuvat viennin kannalta edullisimmiksi, koska kansainvälisessä kaupassa hinnat on vahvistettava ottaen erityisesti huomioon:






  a) | kolmansien maiden markkinoilla noudatetut hinnat; |
| --- | --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1255/1999 31 artiklan 5 kohdan mukaan on yhteisön hintoja vahvistettaessa otettava noudatetuista hinnoista huomioon ne, jotka osoittautuvat viennin kannalta edullisimmiksi, koska kansainvälisessä kaupassa hinnat on vahvistettava ottaen erityisesti huomioon:

a)

kolmansien maiden markkinoilla noudatetut hinnat;

| b) | kolmansista maista lähtöisin olevien tavaroiden kolmansiin määrämaihin suuntautuvan tuonnin edullisimmat hinnat; |
| --- | --- |

b)

kolmansista maista lähtöisin olevien tavaroiden kolmansiin määrämaihin suuntautuvan tuonnin edullisimmat hinnat;

| c) | kolmansissa viejämaissa noteeratut tuottajahinnat ottaen tarvittaessa huomioon näiden maiden myöntämät tuet; |
| --- | --- |

c)

kolmansissa viejämaissa noteeratut tuottajahinnat ottaen tarvittaessa huomioon näiden maiden myöntämät tuet;

| d) | vapaasti yhteisön rajalla -tarjoushinnat; |
| --- | --- |

d)

vapaasti yhteisön rajalla -tarjoushinnat;

| (4) | Asetuksen (EY) N:o 1255/1999 31 artiklan 3 kohdan mukaan maailmanmarkkinatilanteen tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimusten vuoksi voi olla tarpeen eriyttää kyseisen asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden tuki niiden määräpaikan mukaan. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EY) N:o 1255/1999 31 artiklan 3 kohdan mukaan maailmanmarkkinatilanteen tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimusten vuoksi voi olla tarpeen eriyttää kyseisen asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden tuki niiden määräpaikan mukaan.

| (5) | Asetuksen (EY) N:o 1255/1999 31 artiklan 3 kohdassa säädetään vientitukea saavien tuotteiden luettelon sekä kyseisen tuen määrän vahvistamisesta vähintään joka neljäs viikko. Tuen määrä on kuitenkin mahdollista pysyttää samantasoisena yli neljän viikon ajan. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksen (EY) N:o 1255/1999 31 artiklan 3 kohdassa säädetään vientitukea saavien tuotteiden luettelon sekä kyseisen tuen määrän vahvistamisesta vähintään joka neljäs viikko. Tuen määrä on kuitenkin mahdollista pysyttää samantasoisena yli neljän viikon ajan.

| (6) | Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 804/68 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista erityissäännöistä maito- ja maitotuotealan vientitodistusten ja vientitukien osalta 26 päivänä tammikuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 174/1999 (2) 16 artiklan mukaan lisättyä sokeria sisältäville maitotuotteille myönnettävä vientituki on kahden osan summa. Ensimmäisen osan tarkoituksena on ottaa huomioon maitotuotteiden määrä, ja se lasketaan kertomalla perusmäärä kyseisen tuotteen maitotuotteiden pitoisuudella. Toisen osan tarkoituksena on ottaa huomioon lisätyn sakkaroosin määrä, ja se lasketaan kertomalla koko tuotteen sakkaroosipitoisuus sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 19 päivänä kesäkuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/2001 (3) 1 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden vientipäivänä sovellettavalla vientituen perusmäärällä. Viimeksi mainittu osa otetaan huomioon ainoastaan, jos lisätty sakkaroosi on saatu yhteisössä korjatusta sokerijuurikkaasta tai -ruo'osta. |
| --- | --- |

(6)

Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 804/68 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista erityissäännöistä maito- ja maitotuotealan vientitodistusten ja vientitukien osalta 26 päivänä tammikuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 174/1999 (2) 16 artiklan mukaan lisättyä sokeria sisältäville maitotuotteille myönnettävä vientituki on kahden osan summa. Ensimmäisen osan tarkoituksena on ottaa huomioon maitotuotteiden määrä, ja se lasketaan kertomalla perusmäärä kyseisen tuotteen maitotuotteiden pitoisuudella. Toisen osan tarkoituksena on ottaa huomioon lisätyn sakkaroosin määrä, ja se lasketaan kertomalla koko tuotteen sakkaroosipitoisuus sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 19 päivänä kesäkuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/2001 (3) 1 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden vientipäivänä sovellettavalla vientituen perusmäärällä. Viimeksi mainittu osa otetaan huomioon ainoastaan, jos lisätty sakkaroosi on saatu yhteisössä korjatusta sokerijuurikkaasta tai -ruo'osta.

| (7) | Komission asetuksessa (ETY) N:o 896/84 (4) annetaan täydentäviä säännöksiä tukien myöntämisestä markkinointivuoden vaihtuessa. Näissä säännöksissä annetaan mahdollisuus eriyttää tuet tuotteiden valmistuspäivän mukaan. |
| --- | --- |

(7)

Komission asetuksessa (ETY) N:o 896/84 (4) annetaan täydentäviä säännöksiä tukien myöntämisestä markkinointivuoden vaihtuessa. Näissä säännöksissä annetaan mahdollisuus eriyttää tuet tuotteiden valmistuspäivän mukaan.

| (8) | Sulatejuustoille myönnettävän tuen laskemiseksi on tarpeen säätää, että jos niihin lisätään kaseiinia ja/tai kaseinaatteja, kyseistä määrää ei saa ottaa huomioon. |
| --- | --- |

(8)

Sulatejuustoille myönnettävän tuen laskemiseksi on tarpeen säätää, että jos niihin lisätään kaseiinia ja/tai kaseinaatteja, kyseistä määrää ei saa ottaa huomioon.

| (9) | Näiden yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamisesta maito- ja maitotuotealan nykyiseen markkinatilanteeseen sekä erityisesti kyseisten tuotteiden hintoihin yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla seuraa, että tämän asetuksen liitteessä mainittujen tuotteiden tuki olisi vahvistettava siinä mainitun suuruiseksi. |
| --- | --- |

(9)

Näiden yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamisesta maito- ja maitotuotealan nykyiseen markkinatilanteeseen sekä erityisesti kyseisten tuotteiden hintoihin yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla seuraa, että tämän asetuksen liitteessä mainittujen tuotteiden tuki olisi vahvistettava siinä mainitun suuruiseksi.

| (10) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1255/1999 31 artiklassa tarkoitetut sellaisenaan vietävien tuotteiden vientituet vahvistetaan liitteessä mainitun suuruisiksi.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 13 päivänä toukokuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä toukokuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 48. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 186/2004 (EUVL L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EYVL L 20, 27.1.1999, s. 8. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 558/2005 (EUVL L 94, 13.4.2005, s. 22).

2

(3)  EYVL L 178, 30.6.2001, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 39/2004 (EUVL L 6, 10.1.2004, s. 16).

3

(4)  EYVL L 91, 1.4.1984, s. 71. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 222/88 (EYVL L 28, 1.2.1988, s. 1).

4

---

LIITE

maito- ja maitotuotealan vientitukien vahvistamisesta 12 päivänä toukokuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| Tuotekoodi | Määräpaikka | Mittayksikkö | Tuen määrä |
| --- | --- | --- | --- |
| 0401 10 10 9000 | 970 | EUR/100 kg | 1,548 |
| 0401 10 90 9000 | 970 | EUR/100 kg | 1,548 |
| 0401 20 11 9500 | 970 | EUR/100 kg | 2,393 |
| 0401 20 19 9500 | 970 | EUR/100 kg | 2,393 |
| 0401 20 91 9000 | 970 | EUR/100 kg | 3,028 |
| 0401 30 11 9400 | 970 | EUR/100 kg | 6,987 |
| 0401 30 11 9700 | 970 | EUR/100 kg | 10,49 |
| 0401 30 31 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 17,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 25,49 |
| 0401 30 31 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 27,87 |
| A01 | EUR/100 kg | 39,82 |
| 0401 30 31 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 30,74 |
| A01 | EUR/100 kg | 43,91 |
| 0401 30 39 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 17,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 25,49 |
| 0401 30 39 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 27,87 |
| A01 | EUR/100 kg | 39,82 |
| 0401 30 39 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 30,74 |
| A01 | EUR/100 kg | 43,91 |
| 0401 30 91 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 35,03 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,05 |
| 0401 30 99 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 35,03 |
| A01 | EUR/100 kg | 50,05 |
| 0401 30 99 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 51,49 |
| A01 | EUR/100 kg | 73,55 |
| 0402 10 11 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 23,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 28,00 |
| 0402 10 19 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 23,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 28,00 |
| 0402 10 91 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| 068 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,2320 |
| A01 | EUR/kg | 0,2800 |
| 0402 10 99 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| 068 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,2320 |
| A01 | EUR/kg | 0,2800 |
| 0402 21 11 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 23,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 28,00 |
| 0402 21 11 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 45,96 |
| A01 | EUR/100 kg | 58,97 |
| 0402 21 11 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 47,95 |
| A01 | EUR/100 kg | 61,56 |
| 0402 21 11 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 51,10 |
| A01 | EUR/100 kg | 65,60 |
| 0402 21 17 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 23,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 28,00 |
| 0402 21 19 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 45,96 |
| A01 | EUR/100 kg | 58,97 |
| 0402 21 19 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 47,95 |
| A01 | EUR/100 kg | 61,56 |
| 0402 21 19 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 51,10 |
| A01 | EUR/100 kg | 65,60 |
| 0402 21 91 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 51,42 |
| A01 | EUR/100 kg | 66,00 |
| 0402 21 91 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 51,72 |
| A01 | EUR/100 kg | 66,40 |
| 0402 21 91 9350 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 52,26 |
| A01 | EUR/100 kg | 67,08 |
| 0402 21 91 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 56,16 |
| A01 | EUR/100 kg | 72,09 |
| 0402 21 99 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 51,42 |
| A01 | EUR/100 kg | 66,00 |
| 0402 21 99 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 51,72 |
| A01 | EUR/100 kg | 66,40 |
| 0402 21 99 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 52,26 |
| A01 | EUR/100 kg | 67,08 |
| 0402 21 99 9400 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 55,15 |
| A01 | EUR/100 kg | 70,80 |
| 0402 21 99 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 56,16 |
| A01 | EUR/100 kg | 72,09 |
| 0402 21 99 9600 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 60,12 |
| A01 | EUR/100 kg | 77,17 |
| 0402 21 99 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 62,36 |
| A01 | EUR/100 kg | 80,06 |
| 0402 21 99 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 068 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 64,96 |
| A01 | EUR/100 kg | 83,38 |
| 0402 29 15 9200 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,2320 |
| A01 | EUR/kg | 0,2800 |
| 0402 29 15 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4596 |
| A01 | EUR/kg | 0,5897 |
| 0402 29 15 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4795 |
| A01 | EUR/kg | 0,6156 |
| 0402 29 15 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,5110 |
| A01 | EUR/kg | 0,6560 |
| 0402 29 19 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4596 |
| A01 | EUR/kg | 0,5897 |
| 0402 29 19 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4795 |
| A01 | EUR/kg | 0,6156 |
| 0402 29 19 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,5110 |
| A01 | EUR/kg | 0,6560 |
| 0402 29 91 9000 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,5142 |
| A01 | EUR/kg | 0,6600 |
| 0402 29 99 9100 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,5142 |
| A01 | EUR/kg | 0,6600 |
| 0402 29 99 9500 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,5515 |
| A01 | EUR/kg | 0,7080 |
| 0402 91 11 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,958 |
| A01 | EUR/100 kg | 7,083 |
| 0402 91 19 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 4,958 |
| A01 | EUR/100 kg | 7,083 |
| 0402 91 31 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 5,859 |
| A01 | EUR/100 kg | 8,371 |
| 0402 91 39 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 5,859 |
| A01 | EUR/100 kg | 8,371 |
| 0402 91 99 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 21,53 |
| A01 | EUR/100 kg | 30,75 |
| 0402 99 11 9350 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1268 |
| A01 | EUR/kg | 0,1812 |
| 0402 99 19 9350 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1268 |
| A01 | EUR/kg | 0,1812 |
| 0402 99 31 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1316 |
| A01 | EUR/kg | 0,1880 |
| 0402 99 31 9300 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1288 |
| A01 | EUR/kg | 0,1840 |
| 0402 99 39 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1316 |
| A01 | EUR/kg | 0,1880 |
| 0403 90 11 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 22,88 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,61 |
| 0403 90 13 9200 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 22,88 |
| A01 | EUR/100 kg | 27,61 |
| 0403 90 13 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 45,54 |
| A01 | EUR/100 kg | 58,45 |
| 0403 90 13 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 47,53 |
| A01 | EUR/100 kg | 61,01 |
| 0403 90 13 9900 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 50,65 |
| A01 | EUR/100 kg | 65,01 |
| 0403 90 19 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 50,96 |
| A01 | EUR/100 kg | 65,41 |
| 0403 90 33 9400 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4554 |
| A01 | EUR/kg | 0,5845 |
| 0403 90 33 9900 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,5065 |
| A01 | EUR/kg | 0,6501 |
| 0403 90 51 9100 | 970 | EUR/100 kg | 1,548 |
| 0403 90 59 9170 | 970 | EUR/100 kg | 10,49 |
| 0403 90 59 9310 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 17,84 |
| A01 | EUR/100 kg | 25,49 |
| 0403 90 59 9340 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 26,11 |
| A01 | EUR/100 kg | 37,29 |
| 0403 90 59 9370 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 26,11 |
| A01 | EUR/100 kg | 37,29 |
| 0403 90 59 9510 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 26,11 |
| A01 | EUR/100 kg | 37,29 |
| 0404 90 21 9120 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 19,79 |
| A01 | EUR/100 kg | 23,88 |
| 0404 90 21 9160 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 23,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 28,00 |
| 0404 90 23 9120 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 23,20 |
| A01 | EUR/100 kg | 28,00 |
| 0404 90 23 9130 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 45,96 |
| A01 | EUR/100 kg | 58,97 |
| 0404 90 23 9140 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 47,95 |
| A01 | EUR/100 kg | 61,56 |
| 0404 90 23 9150 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 51,10 |
| A01 | EUR/100 kg | 65,60 |
| 0404 90 29 9110 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 51,42 |
| A01 | EUR/100 kg | 66,00 |
| 0404 90 29 9115 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 51,72 |
| A01 | EUR/100 kg | 66,40 |
| 0404 90 29 9125 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 52,26 |
| A01 | EUR/100 kg | 67,08 |
| 0404 90 29 9140 | L01 | EUR/100 kg | — |
| L02 | EUR/100 kg | 56,16 |
| A01 | EUR/100 kg | 72,09 |
| 0404 90 81 9100 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,2320 |
| A01 | EUR/kg | 0,2800 |
| 0404 90 83 9110 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,2320 |
| A01 | EUR/kg | 0,2800 |
| 0404 90 83 9130 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4596 |
| A01 | EUR/kg | 0,5897 |
| 0404 90 83 9150 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,4795 |
| A01 | EUR/kg | 0,6156 |
| 0404 90 83 9170 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,5110 |
| A01 | EUR/kg | 0,6560 |
| 0404 90 83 9936 | L01 | EUR/kg | — |
| L02 | EUR/kg | 0,1268 |
| A01 | EUR/kg | 0,1812 |
| 0405 10 11 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 118,16 |
| L02 | EUR/100 kg | 93,35 |
| A01 | EUR/100 kg | 125,86 |
| 0405 10 11 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 121,10 |
| L02 | EUR/100 kg | 95,68 |
| A01 | EUR/100 kg | 129,00 |
| 0405 10 19 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 118,16 |
| L02 | EUR/100 kg | 93,35 |
| A01 | EUR/100 kg | 125,86 |
| 0405 10 19 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 121,10 |
| L02 | EUR/100 kg | 95,68 |
| A01 | EUR/100 kg | 129,00 |
| 0405 10 30 9100 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 118,16 |
| L02 | EUR/100 kg | 93,35 |
| A01 | EUR/100 kg | 125,86 |
| 0405 10 30 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 121,10 |
| L02 | EUR/100 kg | 95,68 |
| A01 | EUR/100 kg | 129,00 |
| 0405 10 30 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 121,10 |
| L02 | EUR/100 kg | 95,68 |
| A01 | EUR/100 kg | 129,00 |
| 0405 10 50 9300 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 121,10 |
| L02 | EUR/100 kg | 95,68 |
| A01 | EUR/100 kg | 129,00 |
| 0405 10 50 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 118,16 |
| L02 | EUR/100 kg | 93,35 |
| A01 | EUR/100 kg | 125,86 |
| 0405 10 50 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 121,10 |
| L02 | EUR/100 kg | 95,68 |
| A01 | EUR/100 kg | 129,00 |
| 0405 10 90 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 125,54 |
| L02 | EUR/100 kg | 99,17 |
| A01 | EUR/100 kg | 133,72 |
| 0405 20 90 9500 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 110,78 |
| L02 | EUR/100 kg | 87,51 |
| A01 | EUR/100 kg | 118,00 |
| 0405 20 90 9700 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 115,20 |
| L02 | EUR/100 kg | 91,01 |
| A01 | EUR/100 kg | 122,71 |
| 0405 90 10 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 151,14 |
| L02 | EUR/100 kg | 119,41 |
| A01 | EUR/100 kg | 161,00 |
| 0405 90 90 9000 | L01 | EUR/100 kg | — |
| 075 | EUR/100 kg | 120,90 |
| L02 | EUR/100 kg | 95,50 |
| A01 | EUR/100 kg | 128,76 |
| 0406 10 20 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 10 20 9230 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 14,01 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 17,51 |
| 0406 10 20 9290 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 13,04 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 16,29 |
| 0406 10 20 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 5,72 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 7,14 |
| 0406 10 20 9610 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 19,00 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 23,76 |
| 0406 10 20 9620 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 19,29 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 24,09 |
| 0406 10 20 9630 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 21,52 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 26,89 |
| 0406 10 20 9640 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 31,62 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 39,52 |
| 0406 10 20 9650 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 26,35 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 32,94 |
| 0406 10 20 9830 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 9,79 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 12,22 |
| 0406 10 20 9850 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 11,85 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 14,82 |
| 0406 20 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 20 90 9913 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 24,27 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 30,34 |
| 0406 20 90 9915 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 32,03 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 40,05 |
| 0406 20 90 9917 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,06 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 42,55 |
| 0406 20 90 9919 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 38,05 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 47,57 |
| 0406 30 31 9710 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 2,89 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 6,74 |
| 0406 30 31 9730 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 4,22 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,89 |
| 0406 30 31 9910 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 2,89 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 6,74 |
| 0406 30 31 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 4,22 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,89 |
| 0406 30 31 9950 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 6,14 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 14,38 |
| 0406 30 39 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 4,22 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 9,89 |
| 0406 30 39 9700 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 6,14 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 14,38 |
| 0406 30 39 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 6,14 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 14,38 |
| 0406 30 39 9950 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 6,94 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 16,27 |
| 0406 30 90 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 7,28 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 17,06 |
| 0406 40 50 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,18 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 46,47 |
| 0406 40 90 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 38,18 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 47,73 |
| 0406 90 13 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 41,99 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 60,10 |
| 0406 90 15 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 43,40 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 62,10 |
| 0406 90 17 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 43,40 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 62,10 |
| 0406 90 21 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 42,52 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 60,71 |
| 0406 90 23 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,34 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 53,67 |
| 0406 90 25 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,09 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 53,09 |
| 0406 90 27 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,58 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 48,09 |
| 0406 90 31 9119 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 30,88 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 44,25 |
| 0406 90 33 9119 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 30,88 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 44,25 |
| 0406 90 33 9919 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 33 9951 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 35 9190 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 43,66 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 62,79 |
| 0406 90 35 9990 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 43,66 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 62,79 |
| 0406 90 37 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 41,99 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 60,10 |
| 0406 90 61 9000 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 46,27 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 66,95 |
| 0406 90 63 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 46,04 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 66,40 |
| 0406 90 63 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 44,25 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 64,13 |
| 0406 90 69 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 69 9910 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 44,25 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 64,13 |
| 0406 90 73 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 38,54 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 55,21 |
| 0406 90 75 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 38,80 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 55,80 |
| 0406 90 76 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,99 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 50,08 |
| 0406 90 76 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,19 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,10 |
| 0406 90 76 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,28 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,91 |
| 0406 90 78 9100 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,15 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,81 |
| 0406 90 78 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 38,33 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 54,74 |
| 0406 90 78 9500 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,97 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 53,89 |
| 0406 90 79 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 31,00 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 44,56 |
| 0406 90 81 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 39,19 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,10 |
| 0406 90 85 9930 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 42,31 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 60,89 |
| 0406 90 85 9970 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 38,80 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 55,80 |
| 0406 90 86 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 86 9200 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 35,61 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 52,80 |
| 0406 90 86 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 36,13 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 53,36 |
| 0406 90 86 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 38,36 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 56,10 |
| 0406 90 86 9900 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 42,31 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 60,89 |
| 0406 90 87 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 87 9200 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,68 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,99 |
| 0406 90 87 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 33,16 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,00 |
| 0406 90 87 9400 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 34,03 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 49,74 |
| 0406 90 87 9951 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 38,48 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 55,09 |
| 0406 90 87 9971 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 38,48 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 55,09 |
| 0406 90 87 9972 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 16,40 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 23,57 |
| 0406 90 87 9973 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,79 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 54,08 |
| 0406 90 87 9974 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 41,01 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 58,45 |
| 0406 90 87 9975 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 41,83 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 59,11 |
| 0406 90 87 9979 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 37,34 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 53,67 |
| 0406 90 88 9100 | A00 | EUR/100 kg | — |
| 0406 90 88 9300 | L03 | EUR/100 kg | — |
| L04 | EUR/100 kg | 29,29 |
| 400 | EUR/100 kg | — |
| A01 | EUR/100 kg | 43,13 |
| Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.
  Määräpaikkojen numerokoodit on määritelty komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11).
  Muiksi määräpaikoiksi on määritelty seuraavat:






  L01 | Pyhä istuin, Amerikan yhdysvallat ja Kyproksen tasavallan alueet, jotka eivät kuulu Kyproksen tasavallan hallituksen tosiasialliseen hallintaan. |
| L02 | Andorra ja Gibraltar. |
| L03 | Ceuta, Melilla, Islanti, Norja, Sveitsi, Liechtenstein, Andorra, Gibraltar, Pyhä istuin (yleisesti käytetty nimi: Vatikaani), Turkki, Romania, Bulgaria, Kroatia, Kanada, Australia, Uusi-Seelanti ja Kyproksen tasavallan alueet, jotka eivät kuulu Kyproksen tasavallan hallituksen tosiasialliseen hallintaan. |
| L04 | Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Serbia ja Montenegro ja entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia. |

Tuotekoodi

Määräpaikka

Mittayksikkö

Tuen määrä

0401 10 10 9000

970

EUR/100 kg

1,548

0401 10 90 9000

970

EUR/100 kg

1,548

0401 20 11 9500

970

EUR/100 kg

2,393

0401 20 19 9500

970

EUR/100 kg

2,393

0401 20 91 9000

970

EUR/100 kg

3,028

0401 30 11 9400

970

EUR/100 kg

6,987

0401 30 11 9700

970

EUR/100 kg

10,49

0401 30 31 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

17,84

A01

EUR/100 kg

25,49

0401 30 31 9400

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

27,87

A01

EUR/100 kg

39,82

0401 30 31 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

30,74

A01

EUR/100 kg

43,91

0401 30 39 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

17,84

A01

EUR/100 kg

25,49

0401 30 39 9400

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

27,87

A01

EUR/100 kg

39,82

0401 30 39 9700

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

30,74

A01

EUR/100 kg

43,91

0401 30 91 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

35,03

A01

EUR/100 kg

50,05

0401 30 99 9100

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

35,03

A01

EUR/100 kg

50,05

0401 30 99 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

51,49

A01

EUR/100 kg

73,55

0402 10 11 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

23,20

A01

EUR/100 kg

28,00

0402 10 19 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

23,20

A01

EUR/100 kg

28,00

0402 10 91 9000

L01

EUR/kg

—

068

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,2320

A01

EUR/kg

0,2800

0402 10 99 9000

L01

EUR/kg

—

068

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,2320

A01

EUR/kg

0,2800

0402 21 11 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

23,20

A01

EUR/100 kg

28,00

0402 21 11 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

45,96

A01

EUR/100 kg

58,97

0402 21 11 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

47,95

A01

EUR/100 kg

61,56

0402 21 11 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

51,10

A01

EUR/100 kg

65,60

0402 21 17 9000

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

23,20

A01

EUR/100 kg

28,00

0402 21 19 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

45,96

A01

EUR/100 kg

58,97

0402 21 19 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

47,95

A01

EUR/100 kg

61,56

0402 21 19 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

51,10

A01

EUR/100 kg

65,60

0402 21 91 9100

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

51,42

A01

EUR/100 kg

66,00

0402 21 91 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

51,72

A01

EUR/100 kg

66,40

0402 21 91 9350

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

52,26

A01

EUR/100 kg

67,08

0402 21 91 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

56,16

A01

EUR/100 kg

72,09

0402 21 99 9100

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

51,42

A01

EUR/100 kg

66,00

0402 21 99 9200

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

51,72

A01

EUR/100 kg

66,40

0402 21 99 9300

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

52,26

A01

EUR/100 kg

67,08

0402 21 99 9400

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

55,15

A01

EUR/100 kg

70,80

0402 21 99 9500

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

56,16

A01

EUR/100 kg

72,09

0402 21 99 9600

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

60,12

A01

EUR/100 kg

77,17

0402 21 99 9700

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

62,36

A01

EUR/100 kg

80,06

0402 21 99 9900

L01

EUR/100 kg

—

068

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

64,96

A01

EUR/100 kg

83,38

0402 29 15 9200

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,2320

A01

EUR/kg

0,2800

0402 29 15 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4596

A01

EUR/kg

0,5897

0402 29 15 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4795

A01

EUR/kg

0,6156

0402 29 15 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,5110

A01

EUR/kg

0,6560

0402 29 19 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4596

A01

EUR/kg

0,5897

0402 29 19 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4795

A01

EUR/kg

0,6156

0402 29 19 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,5110

A01

EUR/kg

0,6560

0402 29 91 9000

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,5142

A01

EUR/kg

0,6600

0402 29 99 9100

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,5142

A01

EUR/kg

0,6600

0402 29 99 9500

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,5515

A01

EUR/kg

0,7080

0402 91 11 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,958

A01

EUR/100 kg

7,083

0402 91 19 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

4,958

A01

EUR/100 kg

7,083

0402 91 31 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

5,859

A01

EUR/100 kg

8,371

0402 91 39 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

5,859

A01

EUR/100 kg

8,371

0402 91 99 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

21,53

A01

EUR/100 kg

30,75

0402 99 11 9350

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1268

A01

EUR/kg

0,1812

0402 99 19 9350

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1268

A01

EUR/kg

0,1812

0402 99 31 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1316

A01

EUR/kg

0,1880

0402 99 31 9300

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1288

A01

EUR/kg

0,1840

0402 99 39 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1316

A01

EUR/kg

0,1880

0403 90 11 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

22,88

A01

EUR/100 kg

27,61

0403 90 13 9200

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

22,88

A01

EUR/100 kg

27,61

0403 90 13 9300

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

45,54

A01

EUR/100 kg

58,45

0403 90 13 9500

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

47,53

A01

EUR/100 kg

61,01

0403 90 13 9900

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

50,65

A01

EUR/100 kg

65,01

0403 90 19 9000

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

50,96

A01

EUR/100 kg

65,41

0403 90 33 9400

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4554

A01

EUR/kg

0,5845

0403 90 33 9900

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,5065

A01

EUR/kg

0,6501

0403 90 51 9100

970

EUR/100 kg

1,548

0403 90 59 9170

970

EUR/100 kg

10,49

0403 90 59 9310

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

17,84

A01

EUR/100 kg

25,49

0403 90 59 9340

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

26,11

A01

EUR/100 kg

37,29

0403 90 59 9370

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

26,11

A01

EUR/100 kg

37,29

0403 90 59 9510

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

26,11

A01

EUR/100 kg

37,29

0404 90 21 9120

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

19,79

A01

EUR/100 kg

23,88

0404 90 21 9160

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

23,20

A01

EUR/100 kg

28,00

0404 90 23 9120

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

23,20

A01

EUR/100 kg

28,00

0404 90 23 9130

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

45,96

A01

EUR/100 kg

58,97

0404 90 23 9140

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

47,95

A01

EUR/100 kg

61,56

0404 90 23 9150

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

51,10

A01

EUR/100 kg

65,60

0404 90 29 9110

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

51,42

A01

EUR/100 kg

66,00

0404 90 29 9115

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

51,72

A01

EUR/100 kg

66,40

0404 90 29 9125

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

52,26

A01

EUR/100 kg

67,08

0404 90 29 9140

L01

EUR/100 kg

—

L02

EUR/100 kg

56,16

A01

EUR/100 kg

72,09

0404 90 81 9100

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,2320

A01

EUR/kg

0,2800

0404 90 83 9110

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,2320

A01

EUR/kg

0,2800

0404 90 83 9130

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4596

A01

EUR/kg

0,5897

0404 90 83 9150

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,4795

A01

EUR/kg

0,6156

0404 90 83 9170

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,5110

A01

EUR/kg

0,6560

0404 90 83 9936

L01

EUR/kg

—

L02

EUR/kg

0,1268

A01

EUR/kg

0,1812

0405 10 11 9500

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

118,16

L02

EUR/100 kg

93,35

A01

EUR/100 kg

125,86

0405 10 11 9700

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

121,10

L02

EUR/100 kg

95,68

A01

EUR/100 kg

129,00

0405 10 19 9500

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

118,16

L02

EUR/100 kg

93,35

A01

EUR/100 kg

125,86

0405 10 19 9700

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

121,10

L02

EUR/100 kg

95,68

A01

EUR/100 kg

129,00

0405 10 30 9100

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

118,16

L02

EUR/100 kg

93,35

A01

EUR/100 kg

125,86

0405 10 30 9300

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

121,10

L02

EUR/100 kg

95,68

A01

EUR/100 kg

129,00

0405 10 30 9700

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

121,10

L02

EUR/100 kg

95,68

A01

EUR/100 kg

129,00

0405 10 50 9300

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

121,10

L02

EUR/100 kg

95,68

A01

EUR/100 kg

129,00

0405 10 50 9500

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

118,16

L02

EUR/100 kg

93,35

A01

EUR/100 kg

125,86

0405 10 50 9700

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

121,10

L02

EUR/100 kg

95,68

A01

EUR/100 kg

129,00

0405 10 90 9000

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

125,54

L02

EUR/100 kg

99,17

A01

EUR/100 kg

133,72

0405 20 90 9500

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

110,78

L02

EUR/100 kg

87,51

A01

EUR/100 kg

118,00

0405 20 90 9700

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

115,20

L02

EUR/100 kg

91,01

A01

EUR/100 kg

122,71

0405 90 10 9000

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

151,14

L02

EUR/100 kg

119,41

A01

EUR/100 kg

161,00

0405 90 90 9000

L01

EUR/100 kg

—

075

EUR/100 kg

120,90

L02

EUR/100 kg

95,50

A01

EUR/100 kg

128,76

0406 10 20 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 10 20 9230

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

14,01

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

17,51

0406 10 20 9290

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

13,04

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

16,29

0406 10 20 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

5,72

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

7,14

0406 10 20 9610

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

19,00

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

23,76

0406 10 20 9620

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

19,29

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

24,09

0406 10 20 9630

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

21,52

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

26,89

0406 10 20 9640

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

31,62

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

39,52

0406 10 20 9650

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

26,35

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

32,94

0406 10 20 9830

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

9,79

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

12,22

0406 10 20 9850

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

11,85

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

14,82

0406 20 90 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 20 90 9913

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

24,27

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

30,34

0406 20 90 9915

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

32,03

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

40,05

0406 20 90 9917

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,06

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

42,55

0406 20 90 9919

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

38,05

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

47,57

0406 30 31 9710

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

2,89

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

6,74

0406 30 31 9730

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

4,22

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,89

0406 30 31 9910

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

2,89

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

6,74

0406 30 31 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

4,22

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,89

0406 30 31 9950

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

6,14

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

14,38

0406 30 39 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

4,22

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

9,89

0406 30 39 9700

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

6,14

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

14,38

0406 30 39 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

6,14

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

14,38

0406 30 39 9950

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

6,94

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

16,27

0406 30 90 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

7,28

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

17,06

0406 40 50 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,18

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

46,47

0406 40 90 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

38,18

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

47,73

0406 90 13 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

41,99

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

60,10

0406 90 15 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

43,40

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

62,10

0406 90 17 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

43,40

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

62,10

0406 90 21 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

42,52

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

60,71

0406 90 23 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,34

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

53,67

0406 90 25 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,09

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

53,09

0406 90 27 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,58

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

48,09

0406 90 31 9119

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

30,88

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

44,25

0406 90 33 9119

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

30,88

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

44,25

0406 90 33 9919

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 33 9951

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 35 9190

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

43,66

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

62,79

0406 90 35 9990

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

43,66

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

62,79

0406 90 37 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

41,99

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

60,10

0406 90 61 9000

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

46,27

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

66,95

0406 90 63 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

46,04

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

66,40

0406 90 63 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

44,25

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

64,13

0406 90 69 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 69 9910

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

44,25

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

64,13

0406 90 73 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

38,54

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

55,21

0406 90 75 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

38,80

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

55,80

0406 90 76 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,99

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

50,08

0406 90 76 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,19

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,10

0406 90 76 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,28

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,91

0406 90 78 9100

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,15

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,81

0406 90 78 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

38,33

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

54,74

0406 90 78 9500

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,97

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

53,89

0406 90 79 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

31,00

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

44,56

0406 90 81 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

39,19

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,10

0406 90 85 9930

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

42,31

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

60,89

0406 90 85 9970

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

38,80

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

55,80

0406 90 86 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 86 9200

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

35,61

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

52,80

0406 90 86 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

36,13

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

53,36

0406 90 86 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

38,36

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

56,10

0406 90 86 9900

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

42,31

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

60,89

0406 90 87 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 87 9200

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,68

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,99

0406 90 87 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

33,16

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,00

0406 90 87 9400

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

34,03

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

49,74

0406 90 87 9951

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

38,48

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

55,09

0406 90 87 9971

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

38,48

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

55,09

0406 90 87 9972

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

16,40

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

23,57

0406 90 87 9973

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,79

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

54,08

0406 90 87 9974

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

41,01

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

58,45

0406 90 87 9975

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

41,83

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

59,11

0406 90 87 9979

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

37,34

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

53,67

0406 90 88 9100

A00

EUR/100 kg

—

0406 90 88 9300

L03

EUR/100 kg

—

L04

EUR/100 kg

29,29

400

EUR/100 kg

—

A01

EUR/100 kg

43,13

Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.

Määräpaikkojen numerokoodit on määritelty komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11).

Muiksi määräpaikoiksi on määritelty seuraavat:

L01

Pyhä istuin, Amerikan yhdysvallat ja Kyproksen tasavallan alueet, jotka eivät kuulu Kyproksen tasavallan hallituksen tosiasialliseen hallintaan.

L02

Andorra ja Gibraltar.

L03

Ceuta, Melilla, Islanti, Norja, Sveitsi, Liechtenstein, Andorra, Gibraltar, Pyhä istuin (yleisesti käytetty nimi: Vatikaani), Turkki, Romania, Bulgaria, Kroatia, Kanada, Australia, Uusi-Seelanti ja Kyproksen tasavallan alueet, jotka eivät kuulu Kyproksen tasavallan hallituksen tosiasialliseen hallintaan.

L04

Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Serbia ja Montenegro ja entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia.

”970” viittaa komission asetuksen (EY) N:o 800/1999 (EYVL L 102, 17.4.1999, s. 11) 36 artiklan 1 kohdan a ja c alakohdassa ja 44 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettuun vientiin sekä jonkin jäsenvaltion alueelle sijoittuneiden muiden valtioiden asevoimien kanssa tehtyihin sopimuksiin perustuvaan vientiin.

---

| 13.5.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 121/73 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 121/73

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 720/2005,

annettu 12 päivänä toukokuuta 2005,

voin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 581/2004 säädetyssä pysyvässä tarjouskilpailussa

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 (1) ja erityisesti sen 31 artiklan 3 kohdan kolmannen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eräiden voilaatujen vientitukia koskevan pysyvän tarjouskilpailun avaamisesta 26 päivänä maaliskuuta 2004 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 581/2004 (2) säädetään pysyvästä tarjouskilpailusta. |
| --- | --- |

(1)

Eräiden voilaatujen vientitukia koskevan pysyvän tarjouskilpailun avaamisesta 26 päivänä maaliskuuta 2004 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 581/2004 (2) säädetään pysyvästä tarjouskilpailusta.

| (2) | Eräiden maitotuotteiden vientitukia koskevasta tarjouskilpailusta 26 päivänä maaliskuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 580/2004 (3) 5 artiklan mukaisesti ja tarjouskilpailussa jätettyjen tarjousten tutkinnan perusteella on aiheellista vahvistaa vientituen enimmäismäärä 10 päivänä toukokuuta 2005 päättyvälle tarjouskilpailujaksolle. |
| --- | --- |

(2)

Eräiden maitotuotteiden vientitukia koskevasta tarjouskilpailusta 26 päivänä maaliskuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 580/2004 (3) 5 artiklan mukaisesti ja tarjouskilpailussa jätettyjen tarjousten tutkinnan perusteella on aiheellista vahvistaa vientituen enimmäismäärä 10 päivänä toukokuuta 2005 päättyvälle tarjouskilpailujaksolle.

| (3) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksessa (EY) N:o 581/2004 avatussa pysyvässä tarjouskilpailussa, jonka tarjouskilpailujakso päättyy 10 päivänä toukokuuta 2005, vientituen enimmäismäärä mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuille tuotteille on tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 13 päivänä toukokuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä toukokuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 48. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 186/2004 (EUVL L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EUVL L 90, 27.3.2004, s. 64. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2250/2004 (EUVL L 381, 28.12.2004, s. 25).

2

(3)  EUVL L 90, 27.3.2004, s. 58. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2250/2004 (EUVL L 381, 28.12.2004, s. 25).

3

---

LIITE

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tuote | Vientituen nimikkeistön koodi | Vientituen enimmäismäärä |
| Asetuksen (EY) N:o 581/2004 1 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettuun määräpaikkaan suuntautuvan viennin osalta | Asetuksen (EY) N:o 581/2004 1 artiklan 1 kohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitettuihin määräpaikkoihin suuntautuvan viennin osalta |
| Voi | ex ex 0405 10 19 9500 | — | 132,00 |
| Voi | ex ex 0405 10 19 9700 | 131,00 | 136,50 |
| Voiöljy | ex ex 0405 90 10 9000 | — | 166,00 |

(EUR/100 kg)

Tuote

Vientituen nimikkeistön koodi

Vientituen enimmäismäärä

Asetuksen (EY) N:o 581/2004 1 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettuun määräpaikkaan suuntautuvan viennin osalta

Asetuksen (EY) N:o 581/2004 1 artiklan 1 kohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitettuihin määräpaikkoihin suuntautuvan viennin osalta

Voi

ex ex 0405 10 19 9500

—

132,00

Voi

ex ex 0405 10 19 9700

131,00

136,50

Voiöljy

ex ex 0405 90 10 9000

—

166,00

---

| 13.5.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 121/75 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 121/75

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 721/2005,

annettu 12 päivänä toukokuuta 2005,

vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta rasvattomalle maitojauheelle asetuksessa (EY) N:o 582/2004 säädetyssä pysyvässä tarjouskilpailussa

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 (1) ja erityisesti sen 31 artiklan 3 kohdan kolmannen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Rasvattoman maitojauheen vientitukia koskevan pysyvän tarjouskilpailun avaamisesta 26 päivänä maaliskuuta 2004 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 582/2004 (2) säädetään pysyvästä tarjouskilpailusta. |
| --- | --- |

(1)

Rasvattoman maitojauheen vientitukia koskevan pysyvän tarjouskilpailun avaamisesta 26 päivänä maaliskuuta 2004 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 582/2004 (2) säädetään pysyvästä tarjouskilpailusta.

| (2) | Eräiden maitotuotteiden vientitukia koskevasta tarjouskilpailusta 26 päivänä maaliskuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 580/2004 (3) 5 artiklan mukaisesti ja tarjouskilpailussa jätettyjen tarjousten tutkinnan perusteella on aiheellista vahvistaa vientituen enimmäismäärä 10 päivänä toukokuuta 2005 päättyvällä tarjouskilpailujaksolla. |
| --- | --- |

(2)

Eräiden maitotuotteiden vientitukia koskevasta tarjouskilpailusta 26 päivänä maaliskuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 580/2004 (3) 5 artiklan mukaisesti ja tarjouskilpailussa jätettyjen tarjousten tutkinnan perusteella on aiheellista vahvistaa vientituen enimmäismäärä 10 päivänä toukokuuta 2005 päättyvällä tarjouskilpailujaksolla.

| (3) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksessa (EY) N:o 582/2004 avatussa pysyvässä tarjouskilpailussa, jonka tarjouskilpailujakso päättyy 10 päivänä toukokuuta 2005, vientituen enimmäismäärä mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulle tuotteelle ja siinä tarkoitetuille määräpaikoille on 31,00 EUR/100 kg.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 13 päivänä toukokuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä toukokuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 48. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 186/2004 (EUVL L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EUVL L 90, 27.3.2004, s. 67. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2250/2004 (EUVL L 381, 28.12.2004, s. 25).

2

(3)  EUVL L 90, 27.3.2004, s. 58. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2250/2004.

3

---

| 13.5.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 121/76 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 121/76

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 722/2005,

annettu 12 päivänä toukokuuta 2005,

melassin 13 päivästä toukokuuta 2005 sovellettavien edustavien hintojen ja lisätuontitullien vahvistamisesta sokerialalla

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 19 päivänä kesäkuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/2001 (1) ja erityisesti sen 24 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Melassin tuontia sokerialalla koskevista yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä ja asetuksen (ETY) N:o 785/68 muuttamisesta 23 päivänä kesäkuuta 1995 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1422/95 (2) säädetään, että edustavana hintana pidetään komission asetuksen (ETY) N:o 785/68 (3) vahvistettua melassin cif-tuontihintaa. Kyseinen hinta vahvistetaan asetuksen (ETY) N:o 785/68 1 artiklassa määritellylle vakiolaadulle. |
| --- | --- |

(1)

Melassin tuontia sokerialalla koskevista yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä ja asetuksen (ETY) N:o 785/68 muuttamisesta 23 päivänä kesäkuuta 1995 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1422/95 (2) säädetään, että edustavana hintana pidetään komission asetuksen (ETY) N:o 785/68 (3) vahvistettua melassin cif-tuontihintaa. Kyseinen hinta vahvistetaan asetuksen (ETY) N:o 785/68 1 artiklassa määritellylle vakiolaadulle.

| (2) | Edustavia hintoja vahvistettaessa huomioon on otettava kaikki asetuksen (ETY) N:o 785/68 3 artiklassa säädetyt tiedot, lukuun ottamatta kyseisen asetuksen 4 artiklassa säädettyjä tapauksia, ja tarvittaessa hinnat voidaan vahvistaa asetuksen (ETY) N:o 785/68 7 artiklassa säädetyn menetelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Edustavia hintoja vahvistettaessa huomioon on otettava kaikki asetuksen (ETY) N:o 785/68 3 artiklassa säädetyt tiedot, lukuun ottamatta kyseisen asetuksen 4 artiklassa säädettyjä tapauksia, ja tarvittaessa hinnat voidaan vahvistaa asetuksen (ETY) N:o 785/68 7 artiklassa säädetyn menetelmän mukaisesti.

| (3) | Jotta voitaisiin mukauttaa muuhun kuin vakiolaatuun liittyvä hinta, hintoja on syytä nostaa tai laskea tarjotun melassin laadun mukaan asetuksen (ETY) N:o 785/68 6 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Jotta voitaisiin mukauttaa muuhun kuin vakiolaatuun liittyvä hinta, hintoja on syytä nostaa tai laskea tarjotun melassin laadun mukaan asetuksen (ETY) N:o 785/68 6 artiklan mukaisesti.

| (4) | Jos kyseessä olevan tuotteen käynnistyshinta ja edustava hinta eroavat toisistaan, tuonnille olisi vahvistettava lisätuontitulleja asetuksen (EY) N:o 1422/95 3 artiklassa tarkoitetuin edellytyksin. Jos tuontitullien kantaminen suspendoidaan asetuksen (EY) N:o 1422/95 5 artiklan mukaisesti, näille tulleille olisi vahvistettava tietyt määrät. |
| --- | --- |

(4)

Jos kyseessä olevan tuotteen käynnistyshinta ja edustava hinta eroavat toisistaan, tuonnille olisi vahvistettava lisätuontitulleja asetuksen (EY) N:o 1422/95 3 artiklassa tarkoitetuin edellytyksin. Jos tuontitullien kantaminen suspendoidaan asetuksen (EY) N:o 1422/95 5 artiklan mukaisesti, näille tulleille olisi vahvistettava tietyt määrät.

| (5) | On syytä vahvistaa kyseisten tuotteiden edustavat hinnat ja lisätuontitullit asetuksen (EY) N:o 1422/95 1 artiklan 2 kohdan ja 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

On syytä vahvistaa kyseisten tuotteiden edustavat hinnat ja lisätuontitullit asetuksen (EY) N:o 1422/95 1 artiklan 2 kohdan ja 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1422/95 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden edustavat hinnat ja lisätuontitullit vahvistetaan liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 13 päivänä toukokuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä toukokuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL 178, 30.6.2001, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 39/2004 (EUVL L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EYVL L 141, 24.6.1995, s. 12. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 79/2003 (EYVL L 13, 18.1.2003, s. 4).

2

(3)  EYVL 145, 27.6.1968, s. 12. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1422/1995.

3

---

LIITE

Melassin 13 päivästä toukokuuta 2005 sovellettavat edustavat hinnat ja lisätuontitullit sokerialalla

| (EUR) |
| --- |
| CN-koodi | Edustava hinta 100 nettokilogrammalta kyseistä tuotetta | Lisätulli 100 nettokilogrammalta kyseistä tuotetta | Asetuksen (EY) N:o 1422/95 5 artiklassa tarkoitetun suspendoimisen vuoksi tuonnissa sovellettava tulli 100 nettokilogrammalta kyseistä tuotetta (1) |
| 1703 10 00 (2) | 10,71 | — | 0 |
| 1703 90 00 (2) | 11,20 | — | 0 |

(EUR)

CN-koodi

Edustava hinta 100 nettokilogrammalta kyseistä tuotetta

Lisätulli 100 nettokilogrammalta kyseistä tuotetta

Asetuksen (EY) N:o 1422/95 5 artiklassa tarkoitetun suspendoimisen vuoksi tuonnissa sovellettava tulli 100 nettokilogrammalta kyseistä tuotetta (1)

1703 10 00 (2)

10,71

—

0

1703 90 00 (2)

11,20

—

0

---

(1)  Tämä määrä korvaa, asetuksen (EY) N:o 1422/95 5 artiklan mukaisesti, näille tuotteille vahvistetun yhteisen tullitariffin tullin.

(2)  Vahvistetaan asetuksen (ETY) N:o 785/68, sellaisena kuin se on muutettuna, 1 artiklassa määritellylle vakiolaadulle.

---

| 13.5.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 121/78 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 121/78

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 723/2005,

annettu 12 päivänä toukokuuta 2005,

sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 19 päivänä kesäkuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/2001 (1) ja erityisesti sen 27 artiklan 5 kohdan toisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 27 artiklan nojalla mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja tuotteita koskevien maailmanmarkkinoiden noteerausten tai hintojen ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 27 artiklan nojalla mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja tuotteita koskevien maailmanmarkkinoiden noteerausten tai hintojen ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 mukaan denaturoimattoman ja sellaisenaan viedyn valkoisen sokerin ja raakasokerin tukea vahvistettaessa on otettava huomioon yhteisön ja maailman sokerimarkkinoiden tilanne ja erityisesti mainitun asetuksen 28 artiklassa tarkoitetut hinnat ja kustannukset. Saman artiklan mukaisesti olisi myös otettava huomioon suunniteltuun vientiin liittyvät taloudelliset näkökohdat. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 mukaan denaturoimattoman ja sellaisenaan viedyn valkoisen sokerin ja raakasokerin tukea vahvistettaessa on otettava huomioon yhteisön ja maailman sokerimarkkinoiden tilanne ja erityisesti mainitun asetuksen 28 artiklassa tarkoitetut hinnat ja kustannukset. Saman artiklan mukaisesti olisi myös otettava huomioon suunniteltuun vientiin liittyvät taloudelliset näkökohdat.

| (3) | Raakasokerin tuki on vahvistettava vakiolaadulle. Vakiolaatu määritellään asetuksen (EY) N:o 1260/2001 liitteessä I olevassa II kohdassa. Kyseinen tuki vahvistetaan lisäksi kyseisen asetuksen 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Kandisokeri määritellään sokerialan vientitukien myöntämisen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 7 päivänä syyskuuta 1995 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2135/95 (2). Tällä tavalla laskettua tuen määrää on lisättyjä maku- tai väriaineita sisältäviin sokereihin sovellettava niiden sakkaroosipitoisuuden perusteella, ja sen vuoksi tuki on vahvistettava tämän pitoisuuden yhtä prosenttia kohden. |
| --- | --- |

(3)

Raakasokerin tuki on vahvistettava vakiolaadulle. Vakiolaatu määritellään asetuksen (EY) N:o 1260/2001 liitteessä I olevassa II kohdassa. Kyseinen tuki vahvistetaan lisäksi kyseisen asetuksen 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Kandisokeri määritellään sokerialan vientitukien myöntämisen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 7 päivänä syyskuuta 1995 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2135/95 (2). Tällä tavalla laskettua tuen määrää on lisättyjä maku- tai väriaineita sisältäviin sokereihin sovellettava niiden sakkaroosipitoisuuden perusteella, ja sen vuoksi tuki on vahvistettava tämän pitoisuuden yhtä prosenttia kohden.

| (4) | Erityistapauksissa tuen määrä voidaan vahvistaa luonteeltaan tästä poikkeavilla säännöksillä. |
| --- | --- |

(4)

Erityistapauksissa tuen määrä voidaan vahvistaa luonteeltaan tästä poikkeavilla säännöksillä.

| (5) | Tuki on vahvistettava joka toinen viikko. Tukea voidaan muuttaa muuna aikana. |
| --- | --- |

(5)

Tuki on vahvistettava joka toinen viikko. Tukea voidaan muuttaa muuna aikana.

| (6) | Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 27 artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaan maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset voivat edellyttää mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden tuen eriyttämistä määräpaikan mukaan. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 27 artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaan maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset voivat edellyttää mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden tuen eriyttämistä määräpaikan mukaan.

| (7) | Vuoden 2001 alusta tapahtunut Länsi-Balkanin maista peräisin olevan etuuskohteluun oikeutetun sokerin tuonnin sekä kyseisiin maihin suuntautuvan yhteisön sokerin viennin merkittävä ja nopea kasvu näyttää hyvin keinotekoiselta. |
| --- | --- |

(7)

Vuoden 2001 alusta tapahtunut Länsi-Balkanin maista peräisin olevan etuuskohteluun oikeutetun sokerin tuonnin sekä kyseisiin maihin suuntautuvan yhteisön sokerin viennin merkittävä ja nopea kasvu näyttää hyvin keinotekoiselta.

| (8) | Jotta vältettäisiin vientitukea saaneiden sokerialan tuotteiden jälleentuonnista yhteisöön aiheutuvat väärinkäytökset, on syytä olla vahvistamatta Länsi-Balkanin maille vientitukea tässä asetuksessa tarkoitetuille tuotteille. |
| --- | --- |

(8)

Jotta vältettäisiin vientitukea saaneiden sokerialan tuotteiden jälleentuonnista yhteisöön aiheutuvat väärinkäytökset, on syytä olla vahvistamatta Länsi-Balkanin maille vientitukea tässä asetuksessa tarkoitetuille tuotteille.

| (9) | Kun otetaan huomioon nämä tekijät ja sokerialan nykyinen markkinatilanne ja erityisesti sokerin noteeraukset tai hinta yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla, on syytä vahvistaa tuki soveltuvien määrien mukaiseksi. |
| --- | --- |

(9)

Kun otetaan huomioon nämä tekijät ja sokerialan nykyinen markkinatilanne ja erityisesti sokerin noteeraukset tai hinta yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla, on syytä vahvistaa tuki soveltuvien määrien mukaiseksi.

| (10) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen sellaisenaan vietävien ja denaturoimattomien tuotteiden vientituet vahvistetaan liitteessä esitettyjen määrien mukaisiksi.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 13 päivänä toukokuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä toukokuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 178, 30.6.2001, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 39/2004 (EUVL L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EYVL L 214, 8.9.1995, s. 16.

2

---

LIITE

13 PÄIVÄSTÄ TOUKOKUUTA 2005 SOVELLETTAVAT SELLAISENAAN VIETÄVIEN VALKOISEN SOKERIN JA RAAKASOKERIN VIENTITUET (1)

| Tuotekoodi | Määräpaikka | Mittayksikkö | Tukimäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 34,31 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 35,15 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 34,31 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 35,15 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg (nettopaino) | 0,3730 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 37,30 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 38,21 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 38,21 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg (nettopaino) | 0,3730 |
| Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit määritellään komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1).
  Määräpaikkojen numerokoodit määritellään komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11).
  Muiksi määräpaikoiksi määritellään seuraavat:







  S00 | : | Kaikki määräpaikat (kolmannet maat, muut alueet, muonitus ja muut määräpaikat, joihin vienti rinnastetaan vientiin yhteisön ulkopuolelle) lukuun ottamatta Albaniaa, Kroatiaa, Bosnia ja Hertsegovinaa, Serbia ja Montenegroa (mukaan luettuna Kosovo, sellaisena kuin se on määriteltynä 10 päivänä kesäkuuta 1999, annetussa Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa N:o 1244) sekä entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa paitsi muihin neuvoston asetuksen (EY) N:o 2201/96 1 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin sisältyvä sokeri (EYVL L 297, 21.11.1996, s. 29). |

Tuotekoodi

Määräpaikka

Mittayksikkö

Tukimäärä

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

34,31 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

35,15 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

34,31 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

35,15 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg (nettopaino)

0,3730

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

37,30

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

38,21

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

38,21

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg (nettopaino)

0,3730

Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit määritellään komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1).

Määräpaikkojen numerokoodit määritellään komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11).

Muiksi määräpaikoiksi määritellään seuraavat:

S00

:

Kaikki määräpaikat (kolmannet maat, muut alueet, muonitus ja muut määräpaikat, joihin vienti rinnastetaan vientiin yhteisön ulkopuolelle) lukuun ottamatta Albaniaa, Kroatiaa, Bosnia ja Hertsegovinaa, Serbia ja Montenegroa (mukaan luettuna Kosovo, sellaisena kuin se on määriteltynä 10 päivänä kesäkuuta 1999, annetussa Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa N:o 1244) sekä entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa paitsi muihin neuvoston asetuksen (EY) N:o 2201/96 1 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin sisältyvä sokeri (EYVL L 297, 21.11.1996, s. 29).

---

(1)  Tässä liitteessä vahvistettuja määriä ei sovelleta 1 päivästä helmikuuta 2005 alkaen Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen tekemisestä 22 päivänä heinäkuuta 1972 tehdyn Euroopan talousyhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen muuttamiseksi jalostettuihin maataloustuotteisiin sovellettavien säännösten osalta ja tämän sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta 22 päivänä joulukuuta 2004 tehdyn neuvoston päätöksen 2005/45/EY (EUVL L 23, 26.1.2005, s. 17) mukaisesti.

(2)  Tätä määrää sovelletaan raakasokeriin, jonka tuottoaste on 92 prosenttia. Jos viedyn raakasokerin tuottoaste poikkeaa 92 prosentista, vientituen määrä lasketaan asetuksen (EY) N:o 1260/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

---

| 13.5.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 121/80 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 121/80

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 724/2005,

annettu 12 päivänä toukokuuta 2005,

tiettyihin kolmansiin maihin vietävän valkoisen sokerin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1327/2004 tarkoitetun pysyvän tarjouskilpailun osana järjestettävää 25. osittaista tarjouskilpailua varten

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 19 päivänä kesäkuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/2001 (1) ja erityisesti sen 27 artiklan 5 kohdan toisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Valkoisen sokerin vientiä koskevasta pysyvästä tarjouskilpailusta vientimaksujen ja/tai vientitukien määrittämiseksi markkinointivuodeksi 2004/2005 19 päivänä heinäkuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1327/2004 (2) nojalla tämän sokerin tiettyihin kolmansiin maihin vientiä varten järjestetään osittaisia tarjouskilpailuja. |
| --- | --- |

(1)

Valkoisen sokerin vientiä koskevasta pysyvästä tarjouskilpailusta vientimaksujen ja/tai vientitukien määrittämiseksi markkinointivuodeksi 2004/2005 19 päivänä heinäkuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1327/2004 (2) nojalla tämän sokerin tiettyihin kolmansiin maihin vientiä varten järjestetään osittaisia tarjouskilpailuja.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1327/2004 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti kyseistä osittaista tarjouskilpailua varten vahvistetaan tarvittaessa vientituen enimmäismäärä, ottaen erityisesti huomioon yhteisön ja maailmanmarkkinoiden sokerin markkinatilanne ja sen odotettavissa oleva kehitys. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1327/2004 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti kyseistä osittaista tarjouskilpailua varten vahvistetaan tarvittaessa vientituen enimmäismäärä, ottaen erityisesti huomioon yhteisön ja maailmanmarkkinoiden sokerin markkinatilanne ja sen odotettavissa oleva kehitys.

| (3) | Sokerin hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa, |
| --- | --- |

(3)

Sokerin hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Vahvistetaan vientituen enimmäismääräksi asetuksen (EY) N:o 1327/2004 nojalla järjestetyssä valkoisen sokerin 25. tarjouskilpailussa 40,811 EUR/100 kg.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 13 päivänä toukokuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä toukokuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 178, 30.6.2001, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 39/2004 (EUVL L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EUVL L 246, 20.7.2004, s. 23. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1685/2004 (EUVL L 303, 30.9.2004, s. 21).

2

---

| 13.5.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 121/81 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 121/81

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 725/2005,

annettu 12 päivänä toukokuuta 2005,

viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1), ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 13 artiklan mukaan mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen tai -noteerausten ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 13 artiklan mukaan mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen tai -noteerausten ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella.

| (2) | Tuet on vahvistettava ottaen huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (2). |
| --- | --- |

(2)

Tuet on vahvistettava ottaen huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (2).

| (3) | Vehnän ja rukiin hienoihin jauhoihin, rouheisiin ja karkeisiin jauhoihin sovellettava tuki on laskettava ottaen huomioon kyseisten tuotteiden valmistukseen tarvittava viljamäärä. Nämä määrät vahvistetaan asetuksessa (EY) N:o 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Vehnän ja rukiin hienoihin jauhoihin, rouheisiin ja karkeisiin jauhoihin sovellettava tuki on laskettava ottaen huomioon kyseisten tuotteiden valmistukseen tarvittava viljamäärä. Nämä määrät vahvistetaan asetuksessa (EY) N:o 1501/95.

| (4) | Maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset voivat edellyttää tiettyjen tuotteiden tuen eriyttämistä niiden määräpaikan mukaan. |
| --- | --- |

(4)

Maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset voivat edellyttää tiettyjen tuotteiden tuen eriyttämistä niiden määräpaikan mukaan.

| (5) | Tuki on vahvistettava kerran kuukaudessa. Sitä voidaan muuttaa muuna aikana. |
| --- | --- |

(5)

Tuki on vahvistettava kerran kuukaudessa. Sitä voidaan muuttaa muuna aikana.

| (6) | Näiden yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamisesta vilja-alan nykyiseen markkinatilanteeseen ja erityisesti näiden tuotteiden noteerauksiin ja hintoihin yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla seuraa, että tuki olisi vahvistettava liitteessä mainitun suuruiseksi. |
| --- | --- |

(6)

Näiden yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamisesta vilja-alan nykyiseen markkinatilanteeseen ja erityisesti näiden tuotteiden noteerauksiin ja hintoihin yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla seuraa, että tuki olisi vahvistettava liitteessä mainitun suuruiseksi.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 1 artiklan a, b ja c kohdassa tarkoitettujen sellaisenaan vietävien tuotteiden, maltaita lukuun ottamatta, vientituet vahvistetaan liitteessä mainitun suuruisiksi.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 13 päivänä toukokuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä toukokuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EYVL L 147, 30.6.1995, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1431/2003 (EUVL L 203, 12.8.2003, s. 16).

2

---

LIITE

viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta 12 päivänä toukokuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| Tuotekoodi | Määräpaikka | Mittayksikkö | Tuen määrä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 8,22 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 7,68 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 7,08 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 6,54 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 6,12 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| Huom.: Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.







  C01 | : | Kaikki kolmannet maat, ei kuitenkaan Albania, Bulgaria, Romania, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Serbia ja Montenegro, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Liechtenstein ja Sveitsi. |

Tuotekoodi

Määräpaikka

Mittayksikkö

Tuen määrä

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

8,22

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

7,68

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

7,08

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

6,54

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

6,12

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

Huom.: Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.

C01

:

Kaikki kolmannet maat, ei kuitenkaan Albania, Bulgaria, Romania, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Serbia ja Montenegro, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Liechtenstein ja Sveitsi.

---

| 13.5.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 121/83 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 121/83

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 726/2005,

annettu 12 päivänä toukokuuta 2005,

vilja-alan tuotantotukien vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston asetusten (ETY) N:o 1766/92 ja (ETY) N:o 1418/76 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja- ja riisialan tuotantotukien osalta 30 päivänä kesäkuuta 1993 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 1722/93 (2) määritellään tuotantotukien myöntämisen edellytykset. Laskentaperuste määrätään kyseisen asetuksen 3 artiklassa. Näin lasketut tuotantotuet, jotka eriytetään tarvittaessa perunatärkkelystä varten, on vahvistettava kerran kuukaudessa, ja niitä voidaan muuttaa, jos maissin ja/tai vehnän hinta muuttuu merkittävästi. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetusten (ETY) N:o 1766/92 ja (ETY) N:o 1418/76 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja- ja riisialan tuotantotukien osalta 30 päivänä kesäkuuta 1993 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 1722/93 (2) määritellään tuotantotukien myöntämisen edellytykset. Laskentaperuste määrätään kyseisen asetuksen 3 artiklassa. Näin lasketut tuotantotuet, jotka eriytetään tarvittaessa perunatärkkelystä varten, on vahvistettava kerran kuukaudessa, ja niitä voidaan muuttaa, jos maissin ja/tai vehnän hinta muuttuu merkittävästi.

| (2) | On syytä kertoa tällä asetuksella vahvistettavat tuotantotuet asetuksen (ETY) N:o 1722/93 liitteessä II esitetyillä kertoimilla täsmällisen maksettavan määrän määrittämiseksi. |
| --- | --- |

(2)

On syytä kertoa tällä asetuksella vahvistettavat tuotantotuet asetuksen (ETY) N:o 1722/93 liitteessä II esitetyillä kertoimilla täsmällisen maksettavan määrän määrittämiseksi.

| (3) | Viljan hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa, |
| --- | --- |

(3)

Viljan hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (ETY) N:o 1722/93 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuksi, tonneina ilmaistuksi tuotantotueksi vahvistetaan:

| a) | 10,86 EUR/t maissi-, vehnä-, ohra- ja kauratärkkelykselle; |
| --- | --- |

a)

10,86 EUR/t maissi-, vehnä-, ohra- ja kauratärkkelykselle;

| b) | 10,85 EUR/t perunatärkkelykselle. |
| --- | --- |

b)

10,85 EUR/t perunatärkkelykselle.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 13 päivänä toukokuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä toukokuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EYVL L 159, 1.7.1993, s. 112. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1548/2004 (EUVL L 280, 31.8.2004, s. 11).

2

---

| 13.5.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 121/84 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 121/84

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 727/2005,

annettu 12 päivänä toukokuuta 2005,

asetuksessa (EY) N:o 1757/2004 tarkoitetun ohran vientiä koskevan tarjouskilpailun osana toimitettujen tarjousten osalta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan.

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tiettyihin kolmansiin maihin vietävän ohran vientitukea koskeva tarjouskilpailu on avattu komission asetuksella (EY) N:o 1757/2004 (2). |
| --- | --- |

(1)

Tiettyihin kolmansiin maihin vietävän ohran vientitukea koskeva tarjouskilpailu on avattu komission asetuksella (EY) N:o 1757/2004 (2).

| (2) | Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3) 7 artiklan mukaan komissio voi toimitettujen tarjousten perusteella päättää tarjouskilpailun ratkaisematta jättämisestä. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3) 7 artiklan mukaan komissio voi toimitettujen tarjousten perusteella päättää tarjouskilpailun ratkaisematta jättämisestä.

| (3) | Erityisesti asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa säädetyt perusteet huomioon ottaen ei ole aiheellista vahvistaa enimmäistukea. |
| --- | --- |

(3)

Erityisesti asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa säädetyt perusteet huomioon ottaen ei ole aiheellista vahvistaa enimmäistukea.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tarjouskilpailu jätetään ratkaisematta niiden tarjousten osalta, jotka on toimitettu 6 päivän ja 12 päivän toukokuuta 2005 välisenä aikana osana asetuksessa (EY) N:o 1757/2004 tarkoitettua ohran vientitukea koskevaa tarjouskilpailua.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 13 päivänä toukokuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä toukokuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EUVL L 313, 12.10.2004, s. 10.

2

(3)  EYVL L 147, 30.6.1995, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 777/2004 (EUVL L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 13.5.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 121/85 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 121/85

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 728/2005,

annettu 12 päivänä toukokuuta 2005,

kauran enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1565/2004 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan,

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (2) ja erityisesti sen 4 artiklan,

ottaa huomioon kauraa koskevasta erityisestä interventiotoimenpiteestä Suomessa ja Ruotsissa 3 päivänä syyskuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1565/2004 markkinointivuodeksi 2004/2005 (3),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Suomessa ja Ruotsissa tuotetun kauran Suomesta ja Ruotsista kaikkiin kolmansiin maihin, Bulgariaa, Norjaa, Romaniaa ja Sveitsiä lukuun ottamatta, suuntautuvan viennin tukea koskeva tarjouskilpailu on avattu asetuksella (EY) N:o 1565/2004. |
| --- | --- |

(1)

Suomessa ja Ruotsissa tuotetun kauran Suomesta ja Ruotsista kaikkiin kolmansiin maihin, Bulgariaa, Norjaa, Romaniaa ja Sveitsiä lukuun ottamatta, suuntautuvan viennin tukea koskeva tarjouskilpailu on avattu asetuksella (EY) N:o 1565/2004.

| (2) | Erityisesti asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa säädetyt perusteet huomioon ottaen on aiheellista vahvistaa enimmäistuki. |
| --- | --- |

(2)

Erityisesti asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa säädetyt perusteet huomioon ottaen on aiheellista vahvistaa enimmäistuki.

| (3) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1565/2004 tarkoittaman tarjouskilpailun puitteissa 6 päivän ja 12 päivän toukokuuta 2005 välisenä aikana toimitettujen tarjousten osalta kauran enimmäisvientitueksi vahvistetaan 34,96 euroa/t.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 13 päivänä toukokuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä toukokuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EYVL L 147, 30.6.1995, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 777/2004 (EUVL L 123, 27.4.2004, s. 50).

2

(3)  EUVL L 285, 4.9.2004, s. 3.

3

---

| 13.5.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 121/86 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 121/86

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 729/2005,

annettu 12 päivänä toukokuuta 2005,

tavallisen vehnän enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 115/2005 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tiettyihin kolmansiin maihin vietävän tavallisen vehnän vientitukea ja/tai vientimaksua koskeva tarjouskilpailu on avattu komission asetuksella (EY) N:o 115/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

Tiettyihin kolmansiin maihin vietävän tavallisen vehnän vientitukea ja/tai vientimaksua koskeva tarjouskilpailu on avattu komission asetuksella (EY) N:o 115/2005 (2).

| (2) | Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3) 7 artiklan mukaisesti komissio voi toimitettujen tietojen perusteella päättää enimmäisvientituen vahvistamisesta ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa tarkoitetut perusteet. Tässä tapauksessa tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekijä tai ne tarjousten tekijät, joiden tarjous on enimmäisvientituen suuruinen tai sitä alhaisempi. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3) 7 artiklan mukaisesti komissio voi toimitettujen tietojen perusteella päättää enimmäisvientituen vahvistamisesta ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa tarkoitetut perusteet. Tässä tapauksessa tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekijä tai ne tarjousten tekijät, joiden tarjous on enimmäisvientituen suuruinen tai sitä alhaisempi.

| (3) | Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan tämänhetkisiin markkinoihin seuraa, että enimmäisvientituki olisi vahvistettava. |
| --- | --- |

(3)

Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan tämänhetkisiin markkinoihin seuraa, että enimmäisvientituki olisi vahvistettava.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 115/2005 tarkoittaman tarjouskilpailun puitteissa 6 päivän ja 12 päivän toukokuuta 2005 välisenä aikana toimitettujen tarjousten osalta tavallisen vehnän enimmäisvientitueksi vahvistetaan 6,00 EUR tonnia kohti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 13 päivänä toukokuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä toukokuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EUVL L 24, 27.1.2005, s. 3.

2

(3)  EYVL L 147, 30.6.1995, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 777/2004 (EUVL L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Komissio

| 13.5.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 121/87 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 121/87

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 11 päivänä toukokuuta 2005,

päätöksen 90/255/ETY muuttamisesta kantakirjan liitteeseen tehtävän urospuolisten lampaiden ja vuohien merkitsemisen osalta

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 1409)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/375/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon puhdasrotuisista jalostuslampaista ja -vuohista 30 päivänä toukokuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/361/ETY (1) ja erityisesti sen 4 artiklan toisen luetelmakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Puhdasrotuisten jalostuslampaiden ja -vuohien kantakirjaan merkitsemisen perusteista 10 päivänä toukokuuta 1990 tehdyssä komission päätöksessä 90/255/ETY (2) säädetään, että jalostajien järjestö tai yhdistys voi päättää merkitä kantakirjan liitteeseen sellaiseen tiettyyn rotuun kuuluvat urokset, joka on mainittu tyhjentävässä luettelossa. |
| --- | --- |

(1)

Puhdasrotuisten jalostuslampaiden ja -vuohien kantakirjaan merkitsemisen perusteista 10 päivänä toukokuuta 1990 tehdyssä komission päätöksessä 90/255/ETY (2) säädetään, että jalostajien järjestö tai yhdistys voi päättää merkitä kantakirjan liitteeseen sellaiseen tiettyyn rotuun kuuluvat urokset, joka on mainittu tyhjentävässä luettelossa.

| (2) | Kyseinen luettelo on osoittautunut epäkäytännölliseksi ja joustamattomaksi, joten se olisi korvattava joustavalla menettelyllä, jolloin jalostajien organisaatiot voisivat halutessaan käyttää tarvittavaa perintöainesta selkeästi määritellyn ja valvotun jalostusohjelman puitteissa. |
| --- | --- |

(2)

Kyseinen luettelo on osoittautunut epäkäytännölliseksi ja joustamattomaksi, joten se olisi korvattava joustavalla menettelyllä, jolloin jalostajien organisaatiot voisivat halutessaan käyttää tarvittavaa perintöainesta selkeästi määritellyn ja valvotun jalostusohjelman puitteissa.

| (3) | Jotta eläinten perintöainesta voitaisiin suojella, hyväksyttyjen jalostajien järjestöillä tai yhdistyksillä olisi oltava mahdollisuus sisällyttää tarvittaessa kantakirjoihinsa liitteitä rodun säilymisen kannalta arvokkaista uroksista, jotka eivät täytä pääjaksoon merkitsemiselle asetettuja perusteita. |
| --- | --- |

(3)

Jotta eläinten perintöainesta voitaisiin suojella, hyväksyttyjen jalostajien järjestöillä tai yhdistyksillä olisi oltava mahdollisuus sisällyttää tarvittaessa kantakirjoihinsa liitteitä rodun säilymisen kannalta arvokkaista uroksista, jotka eivät täytä pääjaksoon merkitsemiselle asetettuja perusteita.

| (4) | Sääntöjen, jotka koskevat tiettyjen urosten merkitsemistä kantakirjan liitteeseen ja niiden jälkeläisten merkitsemistä kantakirjan pääjaksoon, olisi oltava riittävän tiukat ja syrjimättömät; siksi ne olisi toimitettava ennakkohyväksyntää varten toimivaltaiselle viranomaiselle puhdasrotuisten jalostuslampaiden ja -vuohien kantakirjoja perustavien ja ylläpitävien jalostajien järjestöjen ja yhdistysten hyväksymisen perusteista 10 päivänä toukokuuta 1990 tehdyn komission päätöksen 90/254/ETY (3) mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Sääntöjen, jotka koskevat tiettyjen urosten merkitsemistä kantakirjan liitteeseen ja niiden jälkeläisten merkitsemistä kantakirjan pääjaksoon, olisi oltava riittävän tiukat ja syrjimättömät; siksi ne olisi toimitettava ennakkohyväksyntää varten toimivaltaiselle viranomaiselle puhdasrotuisten jalostuslampaiden ja -vuohien kantakirjoja perustavien ja ylläpitävien jalostajien järjestöjen ja yhdistysten hyväksymisen perusteista 10 päivänä toukokuuta 1990 tehdyn komission päätöksen 90/254/ETY (3) mukaisesti.

| (5) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kotieläinjalostusta käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kotieläinjalostusta käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan päätöksen 90/255/ETY liite tämän päätöksen liitteellä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 11 päivänä toukokuuta 2005.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 153, 6.6.1989, s. 30.

1

(2)  EYVL L 145, 8.6.1990, s. 32.

2

(3)  EYVL L 145, 8.6.1990, s. 30.

3

---

LIITE

”LIITE

Edellä 4 artiklan neljännessä luetelmakohdassa edellytetyt ehdot

| 1. | Kantakirjassa on viitattava ’kestävään’ rotuun, jota ei yleensä käytetä voimaperäisessä tuotannossa. Jalostajien järjestön tai yhdistyksen on täytynyt osoittaa, että kantakirjan pääjaksoon ei ole merkitty tarpeeksi uroksia, mistä syystä niitä ei ole saatavilla jalostettaviksi jalostusohjelman mukaisesti. |
| --- | --- |

1.

Kantakirjassa on viitattava ’kestävään’ rotuun, jota ei yleensä käytetä voimaperäisessä tuotannossa. Jalostajien järjestön tai yhdistyksen on täytynyt osoittaa, että kantakirjan pääjaksoon ei ole merkitty tarpeeksi uroksia, mistä syystä niitä ei ole saatavilla jalostettaviksi jalostusohjelman mukaisesti.

| 2. | Jalostajien järjestön tai yhdistyksen on täytynyt esittää perusteet sille, että kantakirjaan on tarpeen sisällyttää uroksia koskeva liite jalostusohjelma huomioon ottaen. |
| --- | --- |

2.

Jalostajien järjestön tai yhdistyksen on täytynyt esittää perusteet sille, että kantakirjaan on tarpeen sisällyttää uroksia koskeva liite jalostusohjelma huomioon ottaen.

| 3. | On säädettävä ehdoista, joiden perusteella kantakirjan liitteeseen merkittyjen urosten jälkeläiset voidaan merkitä kantakirjan pääjaksoon, ja näiden ehtojen on oltava vähintään yhtä tiukat kuin vastaaviin naaraisiin sovellettavat ehdot. Tätä varten jalostajien järjestön tai yhdistyksen on saatava ennakkohyväksyntä toimivaltaiselta viranomaiselta, joka hyväksyy kyseisen organisaation komission päätöksen 90/254/ETY mukaisesti.” |
| --- | --- |

3.

On säädettävä ehdoista, joiden perusteella kantakirjan liitteeseen merkittyjen urosten jälkeläiset voidaan merkitä kantakirjan pääjaksoon, ja näiden ehtojen on oltava vähintään yhtä tiukat kuin vastaaviin naaraisiin sovellettavat ehdot. Tätä varten jalostajien järjestön tai yhdistyksen on saatava ennakkohyväksyntä toimivaltaiselta viranomaiselta, joka hyväksyy kyseisen organisaation komission päätöksen 90/254/ETY mukaisesti.”

---

Oikaisuja

| 13.5.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 121/90 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 121/90

---

Oikaistaan komission asetus (EY) N:o 127/2005, annettu 27 päivänä tammikuuta 2005, neuvoston asetuksilla (EY) N:o 1452/2001, (EY) N:o 1453/2001 ja (EY) N:o 1454/2001 vahvistettujen syrjäisimpien alueiden erityisten hankintajärjestelmien soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 20/2002 muuttamisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 25, 28. tammikuuta 2005
  )

Sivulla 12, 1 artiklan toisessa alakohdassa:

korvataan:

| ”2) | Korvataan VI luvun otsikko ja 16, 17 ja 18 artikla seuraavasti:” |
| --- | --- |

”2)

Korvataan VI luvun otsikko ja 16, 17 ja 18 artikla seuraavasti:”

seuraavasti:

| ”2) | Korvataan VI luku seuraavasti:” |
| --- | --- |

”2)

Korvataan VI luku seuraavasti:”

---