# Úřední věstník L 104/23.

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 104 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 4823. dubna 2005 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 104

České vydání

Právní předpisy

Svazek 4823. dubna 2005

---

| Obsah | | I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 625/2005 ze dne 22. dubna 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny | 1 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 626/2005 ze dne 22. dubna 2005, kterým se pozastavují nákupy másla v některých členských státech | 3 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 627/2005 ze dne 22. dubna 2005, kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 206/2005, kterým se zavádějí konečná ochranná opatření proti dovozu lososa chovaného pro hospodářské účely | 4 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č 628/2005 ze dne 22. dubna 2005 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz lososa chovaného pro hospodářské účely pocházejícího z Norska | 5 |

Obsah

I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné

Strana

Nařízení Komise (ES) č. 625/2005 ze dne 22. dubna 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

1

Nařízení Komise (ES) č. 626/2005 ze dne 22. dubna 2005, kterým se pozastavují nákupy másla v některých členských státech

3

*

Nařízení Komise (ES) č. 627/2005 ze dne 22. dubna 2005, kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 206/2005, kterým se zavádějí konečná ochranná opatření proti dovozu lososa chovaného pro hospodářské účely

4

*

Nařízení Komise (ES) č 628/2005 ze dne 22. dubna 2005 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz lososa chovaného pro hospodářské účely pocházejícího z Norska

5

| | | II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | Rada |
| | * | Rozhodnutí Rady ze dne 14. dubna 2005 o uzavření konzultací s Guinejskou republikou podle článku 96 dohody z Cotonou | 33 |
| | | Komise |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 26. února 2005 o žádosti, kterou předložilo Spojené království podle článku 9 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky
  (oznámeno pod číslem K(2005) 411) | 37 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 21. dubna 2005 o požadavcích na bezpečnost u plovoucích předmětů pro volný čas používaných na vodě nebo ve vodě, které mají splňovat evropské normy podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES
  (oznámeno pod číslem K(2005) 1209)

   (
  1
  ) | 39 |
| | | Správní komise evropských společenství pro sociální zabezpečení migrujících pracovníků |
| | * | Rozhodnutí č. 200 ze dne 15. prosince 2004 o metodách fungování a složení technické komise pro zpracování dat správní komise pro sociální zabezpečení migrujících pracovníků (
  1
  ) | 42 |

II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Rada

*

Rozhodnutí Rady ze dne 14. dubna 2005 o uzavření konzultací s Guinejskou republikou podle článku 96 dohody z Cotonou

33

Komise

*

Rozhodnutí Komise ze dne 26. února 2005 o žádosti, kterou předložilo Spojené království podle článku 9 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky
  (oznámeno pod číslem K(2005) 411)

(oznámeno pod číslem K(2005) 411)

37

*

Rozhodnutí Komise ze dne 21. dubna 2005 o požadavcích na bezpečnost u plovoucích předmětů pro volný čas používaných na vodě nebo ve vodě, které mají splňovat evropské normy podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES
  (oznámeno pod číslem K(2005) 1209)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2005) 1209)

1

39

Správní komise evropských společenství pro sociální zabezpečení migrujících pracovníků

*

Rozhodnutí č. 200 ze dne 15. prosince 2004 o metodách fungování a složení technické komise pro zpracování dat správní komise pro sociální zabezpečení migrujících pracovníků (
  1
  )

1

42

| | | Tiskové opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava nařízení Komise (ES) č. 607/2005 ze dne 18. dubna 2005, kterým se po čtvrté mění nařízení Rady (ES) č. 1763/2004, kterým se ukládají některá omezující opatření na podporu účinného provádění mandátu Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii (ICTY) (Úř. věst. L 100 ze dne 20.4.2005) | 46 |

Tiskové opravy

*

Oprava nařízení Komise (ES) č. 607/2005 ze dne 18. dubna 2005, kterým se po čtvrté mění nařízení Rady (ES) č. 1763/2004, kterým se ukládají některá omezující opatření na podporu účinného provádění mandátu Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii (ICTY) (Úř. věst. L 100 ze dne 20.4.2005)

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty, jejichž zveřejnění je povinné

| 23.4.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 104/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 104/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 625/2005

ze dne 22. dubna 2005

o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.

| (2) | Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 23. dubna 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 22. dubna 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 337, 24.12.1994, s. 66. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1947/2002 (Úř. věst. L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 22. dubna 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Standardní dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | 052 | 112,8 |
| 204 | 98,4 |
| 212 | 118,7 |
| 624 | 168,0 |
| 999 | 124,5 |
| 0707 00 05 | 052 | 139,7 |
| 204 | 60,1 |
| 999 | 99,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 100,3 |
| 204 | 32,6 |
| 999 | 66,5 |
| 0805 10 20 | 052 | 50,6 |
| 204 | 46,8 |
| 212 | 56,8 |
| 220 | 48,5 |
| 400 | 51,4 |
| 624 | 59,0 |
| 999 | 52,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 42,8 |
| 388 | 67,6 |
| 400 | 58,9 |
| 528 | 64,2 |
| 624 | 62,2 |
| 999 | 59,1 |
| 0808 10 80 | 388 | 86,3 |
| 400 | 128,6 |
| 404 | 108,7 |
| 508 | 69,7 |
| 512 | 74,2 |
| 524 | 68,1 |
| 528 | 63,1 |
| 720 | 81,7 |
| 804 | 104,1 |
| 999 | 87,2 |
| 0808 20 50 | 388 | 83,7 |
| 512 | 66,3 |
| 528 | 67,0 |
| 720 | 32,9 |
| 999 | 62,5 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Standardní dovozní hodnota

0702 00 00

052

112,8

204

98,4

212

118,7

624

168,0

999

124,5

0707 00 05

052

139,7

204

60,1

999

99,9

0709 90 70

052

100,3

204

32,6

999

66,5

0805 10 20

052

50,6

204

46,8

212

56,8

220

48,5

400

51,4

624

59,0

999

52,2

0805 50 10

052

42,8

388

67,6

400

58,9

528

64,2

624

62,2

999

59,1

0808 10 80

388

86,3

400

128,6

404

108,7

508

69,7

512

74,2

524

68,1

528

63,1

720

81,7

804

104,1

999

87,2

0808 20 50

388

83,7

512

66,3

528

67,0

720

32,9

999

62,5

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 2081/2003 (Úř. věst. L 313, 28.11.2003, s. 11). Kód „999“ znamená „jiná země původu“.

---

| 23.4.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 104/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 104/3

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 626/2005

ze dne 22. dubna 2005,

kterým se pozastavují nákupy másla v některých členských státech

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 2771/1999 ze dne 16. prosince 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o intervenční opatření na trhu s máslem a smetanou (2), a zejména na článek 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Článek 2 nařízení (ES) č. 2771/1999 stanoví, že Komise zahajuje nebo pozastavuje nákupy v členském státě, jakmile bylo zjištěno, že se tržní cena v tomto členském státě nacházela po dva týdny za sebou podle případu buď na úrovni, která je nižší, nebo na úrovni, která se rovná 92 % intervenční ceny nebo je vyšší. |
| --- | --- |

(1)

Článek 2 nařízení (ES) č. 2771/1999 stanoví, že Komise zahajuje nebo pozastavuje nákupy v členském státě, jakmile bylo zjištěno, že se tržní cena v tomto členském státě nacházela po dva týdny za sebou podle případu buď na úrovni, která je nižší, nebo na úrovni, která se rovná 92 % intervenční ceny nebo je vyšší.

| (2) | Komise vypracovala poslední seznam členských států, v nichž byla intervence pozastavena, v nařízení Komise (ES) č. 592/2005 (3). Tento seznam musí být upraven, aby bral v úvahu nové tržní ceny, které oznámily Slovensko a Velká Británie podle článku 8 nařízení (ES) č. 2771/1999. Z důvodů jasnosti je vhodné tento seznam nahradit a zrušit nařízení (ES) č. 592/2005, |
| --- | --- |

(2)

Komise vypracovala poslední seznam členských států, v nichž byla intervence pozastavena, v nařízení Komise (ES) č. 592/2005 (3). Tento seznam musí být upraven, aby bral v úvahu nové tržní ceny, které oznámily Slovensko a Velká Británie podle článku 8 nařízení (ES) č. 2771/1999. Z důvodů jasnosti je vhodné tento seznam nahradit a zrušit nařízení (ES) č. 592/2005,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nákupy másla podle čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 1255/1999 se pozastavují v Belgii, Dánsku, na Kypru, v Maďarsku, na Maltě, v Řecku, v Lucembursku, v Nizozemsku, Rakousku, ve Slovinsku, ve Finsku a Velké Británii.

Článek 2

Nařízení (ES) č. 592/2005 se zrušuje.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 23. dubna 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 22. dubna 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 48. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 186/2004 (Úř. věst. L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  Úř. věst. L 333, 24.12.1999, s. 11. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2250/2004 (Úř. věst. L 381, 28.12.2004, s. 25).

2

(3)  Úř. věst. L 98, 16.4.2005, s. 19.

3

---

| 23.4.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 104/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 104/4

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 627/2005

ze dne 22. dubna 2005,

kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 206/2005, kterým se zavádějí konečná ochranná opatření proti dovozu lososa chovaného pro hospodářské účely

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 3285/94 ze dne 22. prosince 1994 o společných pravidlech dovozu a o zrušení nařízení (ES) č. 518/94 (1), a zejména na čl. 21 odst. 2 písm. b) uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 519/94 ze dne 7. března 1994 o společných pravidlech dovozu z některých třetích zemí a o zrušení nařízení (EHS) č. 1765/82, (EHS) č. 1766/82 a (EHS) č. 3420/83 (2), a zejména na čl. 18 odst. 2 písm. b) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 6. března 2004 zahájila Komise ochranné šetření v souvislosti s dovozy lososa chovaného pro hospodářské účely do Společenství. Dne 4. února 2005 zavedla Komise nařízením (ES) č. 206/2005 (3) konečná ochranná opatření. |
| --- | --- |

(1)

Dne 6. března 2004 zahájila Komise ochranné šetření v souvislosti s dovozy lososa chovaného pro hospodářské účely do Společenství. Dne 4. února 2005 zavedla Komise nařízením (ES) č. 206/2005 (3) konečná ochranná opatření.

| (2) | Dne 23. října 2004 zahájila Komise antidumpingové šetření v souvislosti s dovozy lososa chovaného pro hospodářské účely pocházejícího z Norska. Dne 22. dubna 2005 přijala Komise nařízením (ES) č. 628/2005 (4) prozatímní antidumpingová opatření. |
| --- | --- |

(2)

Dne 23. října 2004 zahájila Komise antidumpingové šetření v souvislosti s dovozy lososa chovaného pro hospodářské účely pocházejícího z Norska. Dne 22. dubna 2005 přijala Komise nařízením (ES) č. 628/2005 (4) prozatímní antidumpingová opatření.

| (3) | Zavedení konečných ochranných opatření proti dovozu lososa chovaného pro hospodářské účely jakéhokoli původu následovalo po šetření, které se týkalo období 2000 až 2003. Po stanovení předběžného určení, že v období od 1. října 2003 do 30. září 2004 se dovozy z Norska nadále zvyšovaly a že docházelo k dumpingu působícímu újmu, přijala Komise prozatímní antidumpingová opatření proti dovozu lososa chovaného pro hospodářské účely pocházejícího z Norska. |
| --- | --- |

(3)

Zavedení konečných ochranných opatření proti dovozu lososa chovaného pro hospodářské účely jakéhokoli původu následovalo po šetření, které se týkalo období 2000 až 2003. Po stanovení předběžného určení, že v období od 1. října 2003 do 30. září 2004 se dovozy z Norska nadále zvyšovaly a že docházelo k dumpingu působícímu újmu, přijala Komise prozatímní antidumpingová opatření proti dovozu lososa chovaného pro hospodářské účely pocházejícího z Norska.

| (4) | Dovozy lososa chovaného pro hospodářské účely pocházejícího z Norska představovaly v roce, jenž skončil 30. září 2004, přibližně 60 % trhu Společenství a přibližně 75 % celkových dovozů do Společenství. V nařízení (ES) č. 206/2005 stanovila Komise, že výrazné zvýšení dovozu spojené s propadem cen mělo drtivý dopad na ziskovost výrobců ze Společenství. Prozatímní antidumpingová opatření proti dovozům lososa chovaného pro hospodářské účely pocházejícího z Norska by odstranila nekalý cenový prvek v těchto dovozech. Lze také předpokládat, že by zpomalila množstevní nárůst dovozů pocházejících z Norska, největšího dovozce do Společenství. S ohledem na specifické okolnosti tohoto případu se má za to, že antidumpingová opatření jsou dostačující k tomu, aby byla napravena újma způsobená výrobnímu odvětví Společenství, a že není nutné nadále zachovávat ochranná opatření, která by proto měla být zrušena ke dni, kdy vstoupí v platnost antidumpingová opatření, |
| --- | --- |

(4)

Dovozy lososa chovaného pro hospodářské účely pocházejícího z Norska představovaly v roce, jenž skončil 30. září 2004, přibližně 60 % trhu Společenství a přibližně 75 % celkových dovozů do Společenství. V nařízení (ES) č. 206/2005 stanovila Komise, že výrazné zvýšení dovozu spojené s propadem cen mělo drtivý dopad na ziskovost výrobců ze Společenství. Prozatímní antidumpingová opatření proti dovozům lososa chovaného pro hospodářské účely pocházejícího z Norska by odstranila nekalý cenový prvek v těchto dovozech. Lze také předpokládat, že by zpomalila množstevní nárůst dovozů pocházejících z Norska, největšího dovozce do Společenství. S ohledem na specifické okolnosti tohoto případu se má za to, že antidumpingová opatření jsou dostačující k tomu, aby byla napravena újma způsobená výrobnímu odvětví Společenství, a že není nutné nadále zachovávat ochranná opatření, která by proto měla být zrušena ke dni, kdy vstoupí v platnost antidumpingová opatření,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Jediný článek

Nařízení (ES) č. 206/2005 se zrušuje.

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 27. dubna 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 22. dubna 2005.

Za Komisi

Peter MANDELSON

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 349, 31.12.1994, s. 53. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2200/2004 (Úř. věst. L 374, 22.12.2004, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 67, 10.3.1994, s. 89. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 427/2003 (Úř. věst. L 65, 8.3.2003, s. 1).

2

(3)  Úř. věst. L 33, 5.2.2005, s. 8.

3

(4)  Viz strana 5 tohoto Úředního věstníku.

4

---

| 23.4.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 104/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 104/5

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č 628/2005

ze dne 22. dubna 2005

o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz lososa chovaného pro hospodářské účely pocházejícího z Norska

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

1.1   Zrušená opatření

| (1) | Dne 6. března 2004 zahájila Komise ochranné šetření v souladu s nařízením Rady 3285/94 (2) a 519/94 (3), v souvislosti s dovozem lososa chovaného pro hospodářské účely. Dne 5. února 2005 zavedla Komise na základě nařízení (ES) č. 206/2005 (4) konečná ochranná opatření ve formě celních kvót a minimální ceny dovozu. Tato konečná ochranná opatření platí od 6. února 2005 a podléhají postupné liberalizaci po dobu jejich platnosti. Dne 23. dubna 2005 zrušila Komise nařízením (ES) č. 627/2005 (5) své nařízení (ES) č. 206/2005. |
| --- | --- |

(1)

Dne 6. března 2004 zahájila Komise ochranné šetření v souladu s nařízením Rady 3285/94 (2) a 519/94 (3), v souvislosti s dovozem lososa chovaného pro hospodářské účely. Dne 5. února 2005 zavedla Komise na základě nařízení (ES) č. 206/2005 (4) konečná ochranná opatření ve formě celních kvót a minimální ceny dovozu. Tato konečná ochranná opatření platí od 6. února 2005 a podléhají postupné liberalizaci po dobu jejich platnosti. Dne 23. dubna 2005 zrušila Komise nařízením (ES) č. 627/2005 (5) své nařízení (ES) č. 206/2005.

1.2   Zahájení šetření

| (2) | Současně s ochranným šetřením byla dne 8. září 2004 podána stížnost týkající se dovozu lososa chovaného pro hospodářské účely pocházejícího z Norska skupinou výrobců lososa z Evropské unie (dále jen „žadatel“), která zastupuje podstatnou část výroby lososa chovaného pro hospodářské účely ve Společenství. |
| --- | --- |

(2)

Současně s ochranným šetřením byla dne 8. září 2004 podána stížnost týkající se dovozu lososa chovaného pro hospodářské účely pocházejícího z Norska skupinou výrobců lososa z Evropské unie (dále jen „žadatel“), která zastupuje podstatnou část výroby lososa chovaného pro hospodářské účely ve Společenství.

| (3) | Tato žádost obsahovala důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o vyplývající podstatné újmě, které byly považovány za dostatečné pro odůvodnění zahájení řízení. |
| --- | --- |

(3)

Tato žádost obsahovala důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o vyplývající podstatné újmě, které byly považovány za dostatečné pro odůvodnění zahájení řízení.

| (4) | Dne 23. října 2004 bylo zahájeno řízení zveřejněním oznámení o zahájení (6). |
| --- | --- |

(4)

Dne 23. října 2004 bylo zahájeno řízení zveřejněním oznámení o zahájení (6).

1.3   Období šetření

| (5) | Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2003 do 30. září 2004 (dále jen „období šetření “nebo „OŠ“). Při zkoumání trendů relevantních pro posouzení újmy provedla Komise analýzu údajů z období od 1. ledna 2001 do 30. září 2004 (dále jen „uvažované období“). Obdobím použitým pro účely stanovení zjištění o cenovém podbízení, prodeji pod cenou a odstranění újmy je výše uvedené OŠ. |
| --- | --- |

(5)

Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2003 do 30. září 2004 (dále jen „období šetření “nebo „OŠ“). Při zkoumání trendů relevantních pro posouzení újmy provedla Komise analýzu údajů z období od 1. ledna 2001 do 30. září 2004 (dále jen „uvažované období“). Obdobím použitým pro účely stanovení zjištění o cenovém podbízení, prodeji pod cenou a odstranění újmy je výše uvedené OŠ.

1.4   Strany řízením dotčené

| (6) | Komise oficiálně uvědomila o zahájení řízení žadatele, norské výrobce, obchodníky, dovozce, dodavatele a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich tato záležitost týká, a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich tato záležitost týká, a zástupce Norska. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost vyjádřit svá stanoviska písemně a požádat o slyšení ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení. |
| --- | --- |

(6)

Komise oficiálně uvědomila o zahájení řízení žadatele, norské výrobce, obchodníky, dovozce, dodavatele a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich tato záležitost týká, a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich tato záležitost týká, a zástupce Norska. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost vyjádřit svá stanoviska písemně a požádat o slyšení ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení.

| (7) | Komise vyhledávala a ověřovala veškeré informace, jež pokládala ze nezbytné pro účely prozatímního stanovení výskytu dumpingu, působení újmy a zájmů Společenství. Za tímto účelem rozeslala Komise dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich tato záležitost týká, a všem ostatním vývozcům, kteří se přihlásili v časové lhůtě uvedené v oznámení o zahájení. V tomto ohledu s Komisí spolupracovaly následující zúčastněné strany a poskytly svá stanoviska: 102 norských vývozců a obchodníků; 24 výrobců ze Společenství; jedno sdružení výrobců ze Společenství; 15 dovozců, uživatelů a zpracovatelů; čtyři sdružení uživatelů; jedno sdružení spotřebitelů; a dva dodavatelé. Byly vykonány ověřovací návštěvy v prostorách následujících společností:






  a) | Výrobci ze Společenství:







  — | Celtic Atlantic Salmon Ltd (Killary), Renvyle, Co Galway, Irsko. |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Komise vyhledávala a ověřovala veškeré informace, jež pokládala ze nezbytné pro účely prozatímního stanovení výskytu dumpingu, působení újmy a zájmů Společenství. Za tímto účelem rozeslala Komise dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich tato záležitost týká, a všem ostatním vývozcům, kteří se přihlásili v časové lhůtě uvedené v oznámení o zahájení. V tomto ohledu s Komisí spolupracovaly následující zúčastněné strany a poskytly svá stanoviska: 102 norských vývozců a obchodníků; 24 výrobců ze Společenství; jedno sdružení výrobců ze Společenství; 15 dovozců, uživatelů a zpracovatelů; čtyři sdružení uživatelů; jedno sdružení spotřebitelů; a dva dodavatelé. Byly vykonány ověřovací návštěvy v prostorách následujících společností:

a)

Výrobci ze Společenství:

—

Celtic Atlantic Salmon Ltd (Killary), Renvyle, Co Galway, Irsko.

| — | Hoove Salmon Ltd, Whiteness Shetland, Velká Británie. |
| --- | --- |

—

Hoove Salmon Ltd, Whiteness Shetland, Velká Británie.

| — | Loch Duart Ltd, Scourie By Lairg, Sutherland, Skotsko, Velká Británie. |
| --- | --- |

—

Loch Duart Ltd, Scourie By Lairg, Sutherland, Skotsko, Velká Británie.

| — | Orkney Sea Farms Ltd, Glasgow, Velká Británie. |
| --- | --- |

—

Orkney Sea Farms Ltd, Glasgow, Velká Británie.

| — | West Minch Salmon Ltd, Sidinish Salmon Ltd, Benbecula, Western Isles, Velká Británie. |
| --- | --- |

—

West Minch Salmon Ltd, Sidinish Salmon Ltd, Benbecula, Western Isles, Velká Británie.

| — | Wester Ross Salmon, Inverness, Velká Británie. |
| --- | --- |

—

Wester Ross Salmon, Inverness, Velká Británie.

| b) | Vývozci







  — | Marine Harvest Bolga AS, N-8158 Bolga, Norsko. |
| --- | --- | --- |

b)

Vývozci

—

Marine Harvest Bolga AS, N-8158 Bolga, Norsko.

| — | Fjord Seafood Norway AS, Toftsundet, N-8900 Brønnøysund, Norsko. |
| --- | --- |

—

Fjord Seafood Norway AS, Toftsundet, N-8900 Brønnøysund, Norsko.

| — | Pan Fish Norway AS, Grimmergata 5, N-6002 Ålesund, Norsko. |
| --- | --- |

—

Pan Fish Norway AS, Grimmergata 5, N-6002 Ålesund, Norsko.

| — | Stolt Sea Farm AS, Postboks 370, Sentrum, N-0102, Oslo, Norsko. |
| --- | --- |

—

Stolt Sea Farm AS, Postboks 370, Sentrum, N-0102, Oslo, Norsko.

| — | Follalaks AS, N-8286 Nordfold, Norsko. |
| --- | --- |

—

Follalaks AS, N-8286 Nordfold, Norsko.

| — | Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, N-8455 Stokmarknes, Norsko. |
| --- | --- |

—

Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, N-8455 Stokmarknes, Norsko.

| — | Hydrotech AS, Bentnesveien 50, N-6512 Kristiansund, Norsko. |
| --- | --- |

—

Hydrotech AS, Bentnesveien 50, N-6512 Kristiansund, Norsko.

| — | Grieg Seafood AS, Postboks 234, N-5804 Bergen, Norsko. |
| --- | --- |

—

Grieg Seafood AS, Postboks 234, N-5804 Bergen, Norsko.

| — | Seafarm Invest AS, N-8764 Lovund, Norsko. |
| --- | --- |

—

Seafarm Invest AS, N-8764 Lovund, Norsko.

| — | Sinkaberg-Hansen AS, Postboks 134, N-7901 Rorvik, Norsko. |
| --- | --- |

—

Sinkaberg-Hansen AS, Postboks 134, N-7901 Rorvik, Norsko.

| c) | Dovozci/zpracovatelé/uživatelé







  — | Labeyrie, St. Vincent de Tyrosse, Francie. |
| --- | --- | --- |

c)

Dovozci/zpracovatelé/uživatelé

—

Labeyrie, St. Vincent de Tyrosse, Francie.

| — | Laschinger GmbH, Bischofsmais, Německo. |
| --- | --- |

—

Laschinger GmbH, Bischofsmais, Německo.

| (8) | Všem zúčastněným stranám, které požádaly o slyšení a odůvodnily jeho opodstatněnost, bylo slyšení poskytnuto. |
| --- | --- |

(8)

Všem zúčastněným stranám, které požádaly o slyšení a odůvodnily jeho opodstatněnost, bylo slyšení poskytnuto.

| (9) | V oznámení o zahájení uvedla Komise, že s ohledem na zjevně velký počet vývozců dotčeného výrobku v Norsku a velký počet výrobců dotčeného výrobku ve Společenství se pro šetření předpokládá použití techniky výběru vzorku. |
| --- | --- |

(9)

V oznámení o zahájení uvedla Komise, že s ohledem na zjevně velký počet vývozců dotčeného výrobku v Norsku a velký počet výrobců dotčeného výrobku ve Společenství se pro šetření předpokládá použití techniky výběru vzorku.

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1   Dotčený výrobek

| (10) | Dotčeným výrobkem je losos chovaný pro hospodářské účely (jiný než volně žijící), také filé, čerstvý, chlazený nebo zmrazený. Tato definice vylučuje jiné podobné výrobky z ryb chovaných pro hospodářské účely, jako například pstruh velký (lososovitý), biomasa (živý losos) a volně žijící lososy a další průmyslově zpracované druhy, jako například uzený losos. |
| --- | --- |

(10)

Dotčeným výrobkem je losos chovaný pro hospodářské účely (jiný než volně žijící), také filé, čerstvý, chlazený nebo zmrazený. Tato definice vylučuje jiné podobné výrobky z ryb chovaných pro hospodářské účely, jako například pstruh velký (lososovitý), biomasa (živý losos) a volně žijící lososy a další průmyslově zpracované druhy, jako například uzený losos.

| (11) | Výrobek je v současné době zařazen pod kódy KN ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 a ex 0304 20 13 s ohledem na různou prezentaci výrobku (čerstvé nebo zmrazené ryby, čerstvé nebo zmrazené filé, zmrazené ryby a zmrazené filé). Na základě fyzických vlastností, výrobních postupů a nahraditelnosti výrobku z hlediska spotřebitele bylo zjištěno, že veškerý losos chovaný pro hospodářské účely představuje stejný výrobek. Různé prezentace výrobku vždy slouží ke stejnému konečnému účelu a mohou se navzájem nahrazovat. Z tohoto důvodu se tyto výrobky považují pro účely řízení za jediný výrobek. |
| --- | --- |

(11)

Výrobek je v současné době zařazen pod kódy KN ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 a ex 0304 20 13 s ohledem na různou prezentaci výrobku (čerstvé nebo zmrazené ryby, čerstvé nebo zmrazené filé, zmrazené ryby a zmrazené filé). Na základě fyzických vlastností, výrobních postupů a nahraditelnosti výrobku z hlediska spotřebitele bylo zjištěno, že veškerý losos chovaný pro hospodářské účely představuje stejný výrobek. Různé prezentace výrobku vždy slouží ke stejnému konečnému účelu a mohou se navzájem nahrazovat. Z tohoto důvodu se tyto výrobky považují pro účely řízení za jediný výrobek.

2.2   Obdobný výrobek

| (12) | Šetření prokázalo, že základní fyzikální vlastnosti lososa chovaného pro hospodářské účely vyráběného a prodávaného výrobním odvětvím Společenství ve Společenství, lososa chovaného pro hospodářské účely vyráběného a prodávaného na domácím norském trhu a lososa chovaného pro hospodářské účely dováženého do Společenství z Norska jsou stejné a výrobky mají stejné způsoby použití. |
| --- | --- |

(12)

Šetření prokázalo, že základní fyzikální vlastnosti lososa chovaného pro hospodářské účely vyráběného a prodávaného výrobním odvětvím Společenství ve Společenství, lososa chovaného pro hospodářské účely vyráběného a prodávaného na domácím norském trhu a lososa chovaného pro hospodářské účely dováženého do Společenství z Norska jsou stejné a výrobky mají stejné způsoby použití.

| (13) | Pro účely tohoto stanovení byla vzata v úvahu zejména tato zjištění:






  — | Dotčený výrobek a výrobek Společenství sdílejí stejné mezinárodní zařazení pro celní účely. Navíc sdílejí stejné nebo podobné fyzikální vlastnosti, jako je velikost, tvar a struktura. |
| --- | --- | --- |

(13)

Pro účely tohoto stanovení byla vzata v úvahu zejména tato zjištění:

—

Dotčený výrobek a výrobek Společenství sdílejí stejné mezinárodní zařazení pro celní účely. Navíc sdílejí stejné nebo podobné fyzikální vlastnosti, jako je velikost, tvar a struktura.

| — | Dotčený výrobek a výrobek Společenství se prodávají prostřednictvím podobných nebo stejných obchodních kanálů, informace o ceně jsou kupujícím ihned k dispozici a dotčený výrobek a výrobek výrobců ze Společenství si konkurovaly zejména cenou. |
| --- | --- |

—

Dotčený výrobek a výrobek Společenství se prodávají prostřednictvím podobných nebo stejných obchodních kanálů, informace o ceně jsou kupujícím ihned k dispozici a dotčený výrobek a výrobek výrobců ze Společenství si konkurovaly zejména cenou.

| — | Dotčený výrobek i výrobek Společenství slouží ke stejnému nebo podobnému způsobu konečného použití, a proto se jedná o alternativní nebo zastupitelné výrobky, které je možné snadno zaměnit. |
| --- | --- |

—

Dotčený výrobek i výrobek Společenství slouží ke stejnému nebo podobnému způsobu konečného použití, a proto se jedná o alternativní nebo zastupitelné výrobky, které je možné snadno zaměnit.

| (14) | Z těchto důvodů byl stanoven prozatímní závěr, že dotčený výrobek a losos chovaný pro hospodářské účely, který se vyrábí a prodává na domácím norském trhu a losos chovaný pro hospodářské účely, který se vyrábí a prodává ve Společenství výrobním odvětvím Společenství, má tytéž základní fyzikální vlastnosti a základní způsoby použití a proto byly kvalifikovány jako obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(14)

Z těchto důvodů byl stanoven prozatímní závěr, že dotčený výrobek a losos chovaný pro hospodářské účely, který se vyrábí a prodává na domácím norském trhu a losos chovaný pro hospodářské účely, který se vyrábí a prodává ve Společenství výrobním odvětvím Společenství, má tytéž základní fyzikální vlastnosti a základní způsoby použití a proto byly kvalifikovány jako obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

3.   DUMPING

3.1   Obecně

| (15) | Přestože většina norských výrobců lososa chovaného pro hospodářské účely prodávala dotčený výrobek do Společenství prostřednictvím obchodníků, bylo možné provést posouzení dumpingu na úrovni výrobců. Sledováním změn ve struktuře norského výrobního odvětví produkujícího lososa bylo zjištěno, že většina norských výrobců lososa chovaného pro hospodářské účely uskutečňovala prodej dotčeného výrobku buď přímo do Evropské unie, nebo bylo možné identifikovat prodej prostřednictvím nespřízněných obchodníků, určený pro trh Evropské unie. Z tohoto důvodu bylo možné stanovit běžnou hodnotu i vývozní cenu na úrovni výrobců. |
| --- | --- |

(15)

Přestože většina norských výrobců lososa chovaného pro hospodářské účely prodávala dotčený výrobek do Společenství prostřednictvím obchodníků, bylo možné provést posouzení dumpingu na úrovni výrobců. Sledováním změn ve struktuře norského výrobního odvětví produkujícího lososa bylo zjištěno, že většina norských výrobců lososa chovaného pro hospodářské účely uskutečňovala prodej dotčeného výrobku buď přímo do Evropské unie, nebo bylo možné identifikovat prodej prostřednictvím nespřízněných obchodníků, určený pro trh Evropské unie. Z tohoto důvodu bylo možné stanovit běžnou hodnotu i vývozní cenu na úrovni výrobců.

3.2   Výběr vzorku

| (16) | V odst. 5.1 písm. a) oznámení o zahájení se uvádí, že Komise se může rozhodnout pro výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Na základě žádosti podle odst. 5.1 písm. a) bodě i) oznámení o zahájení poskytlo 102 společností požadované informace v rámci stanovené časové lhůty. Tento počet společností zahrnuje 38 výrobců lososa chovaného pro hospodářské účely, kteří rovněž vyváželi dotčený výrobek do Evropské unie (dále jen „vyvážející výrobci“). Prodej se uskutečňoval buď přímo nebo prostřednictvím nespřízněných obchodníků. |
| --- | --- |

(16)

V odst. 5.1 písm. a) oznámení o zahájení se uvádí, že Komise se může rozhodnout pro výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Na základě žádosti podle odst. 5.1 písm. a) bodě i) oznámení o zahájení poskytlo 102 společností požadované informace v rámci stanovené časové lhůty. Tento počet společností zahrnuje 38 výrobců lososa chovaného pro hospodářské účely, kteří rovněž vyváželi dotčený výrobek do Evropské unie (dále jen „vyvážející výrobci“). Prodej se uskutečňoval buď přímo nebo prostřednictvím nespřízněných obchodníků.

| (17) | S ohledem na vysoký počet zúčastněných společností bylo rozhodnuto o použití ustanovení o výběru vzorku a za tímto účelem byl vybrán vzorek společností s největšími objemy vývozu do Evropské unie, na základě konzultace s norskými úřady. Několik otázek nebylo možné vyřešit s norskými úřady, zejména co se týče vyloučení některých vývozců s relativně malými objemy vývozu dotčeného výrobku do Evropské unie ze vzorku. Požadavek norských úřadů by znamenal, že by nebyla dodržena zásada pro výběr vzorku, tj. zařazení takového počtu společností, který může být v přiměřené míře přezkoumán v rámci stanovené časové lhůty, které mají největší možný reprezentativní objem vývozů. Z tohoto důvodu nebylo možné tento požadavek přijmout. Vzorek se skládá z deseti největších norských vyvážejících výrobců, kteří představují 80 % objemu vývozu do Společenství ze všech spolupracujících vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(17)

S ohledem na vysoký počet zúčastněných společností bylo rozhodnuto o použití ustanovení o výběru vzorku a za tímto účelem byl vybrán vzorek společností s největšími objemy vývozu do Evropské unie, na základě konzultace s norskými úřady. Několik otázek nebylo možné vyřešit s norskými úřady, zejména co se týče vyloučení některých vývozců s relativně malými objemy vývozu dotčeného výrobku do Evropské unie ze vzorku. Požadavek norských úřadů by znamenal, že by nebyla dodržena zásada pro výběr vzorku, tj. zařazení takového počtu společností, který může být v přiměřené míře přezkoumán v rámci stanovené časové lhůty, které mají největší možný reprezentativní objem vývozů. Z tohoto důvodu nebylo možné tento požadavek přijmout. Vzorek se skládá z deseti největších norských vyvážejících výrobců, kteří představují 80 % objemu vývozu do Společenství ze všech spolupracujících vyvážejících výrobců.

| (18) | Po provedení šetření u dvou společností zařazených ve vzorku nebylo možné na základě poskytnutých informací stanovit, zda byl prodej lososa chovaného pro hospodářské účely uskutečňován nespřízněným stranám za zprostředkovatelské ceny. Za těchto okolností se prozatímně stanovuje, že až do poskytnutí dostatečných informací ze strany těchto společností nebude těmto společnostem přiděleno individuální dumpingové rozpětí, ale vážený průměr dumpingových rozpětí těch společností, jejichž individuální rozpětí bylo možné stanovit. Nicméně je nutné poznamenat, že Komise bude pokračovat v šetření této otázky a v konečné fázi řízení se může uchýlit k použití skutečností dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení, pokud dotčené společnosti neposkytnou nezbytné informace. |
| --- | --- |

(18)

Po provedení šetření u dvou společností zařazených ve vzorku nebylo možné na základě poskytnutých informací stanovit, zda byl prodej lososa chovaného pro hospodářské účely uskutečňován nespřízněným stranám za zprostředkovatelské ceny. Za těchto okolností se prozatímně stanovuje, že až do poskytnutí dostatečných informací ze strany těchto společností nebude těmto společnostem přiděleno individuální dumpingové rozpětí, ale vážený průměr dumpingových rozpětí těch společností, jejichž individuální rozpětí bylo možné stanovit. Nicméně je nutné poznamenat, že Komise bude pokračovat v šetření této otázky a v konečné fázi řízení se může uchýlit k použití skutečností dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení, pokud dotčené společnosti neposkytnou nezbytné informace.

3.3   Běžná hodnota

| (19) | Za účelem určení běžné hodnoty Komise nejdříve stanovila pro každého vyvážejícího výrobce zařazeného ve vzorku, zda byl jeho celkový prodej lososa chovaného pro hospodářské účely na tuzemském trhu reprezentativní ve srovnáním s jeho celkovým vývozním prodejem do Společenství. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se prodeje na tuzemském trhu považují za reprezentativní, pokud celkový objem prodeje na tuzemském trhu každého vyvážejícího výrobce činí 5 % nebo více z jeho celkového objemu vývozního prodeje daného výrobku ve Společenství. |
| --- | --- |

(19)

Za účelem určení běžné hodnoty Komise nejdříve stanovila pro každého vyvážejícího výrobce zařazeného ve vzorku, zda byl jeho celkový prodej lososa chovaného pro hospodářské účely na tuzemském trhu reprezentativní ve srovnáním s jeho celkovým vývozním prodejem do Společenství. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se prodeje na tuzemském trhu považují za reprezentativní, pokud celkový objem prodeje na tuzemském trhu každého vyvážejícího výrobce činí 5 % nebo více z jeho celkového objemu vývozního prodeje daného výrobku ve Společenství.

| (20) | Pro vyvážející výrobce s reprezentativním prodejem na tuzemském trhu Komise následně určila typy lososa chovaného pro hospodářské účely, prodávaného ke spotřebě na tuzemském trhu, které byly shodné nebo přímo srovnatelné s typy lososa prodávaného na vývoz do Společenství. |
| --- | --- |

(20)

Pro vyvážející výrobce s reprezentativním prodejem na tuzemském trhu Komise následně určila typy lososa chovaného pro hospodářské účely, prodávaného ke spotřebě na tuzemském trhu, které byly shodné nebo přímo srovnatelné s typy lososa prodávaného na vývoz do Společenství.

| (21) | Pro každý z těchto typů výrobků se stanovilo, zda je prodej na tuzemském trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej na tuzemském trhu pro jednotlivé typy výrobků byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem prodeje daného typu výrobku na tuzemském trhu během OŠ činila 5 % nebo více z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyváženého do Společenství. |
| --- | --- |

(21)

Pro každý z těchto typů výrobků se stanovilo, zda je prodej na tuzemském trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej na tuzemském trhu pro jednotlivé typy výrobků byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem prodeje daného typu výrobku na tuzemském trhu během OŠ činila 5 % nebo více z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyváženého do Společenství.

| (22) | Dále bylo provedeno šetření, zda prodej na tuzemském trhu u každého typu dotčeného výrobku prodaného na tuzemském trhu v reprezentativním množství je možné považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základného nařízení, na základě stanovení poměru ziskového prodeje dotčeného typu výrobku nezávislým zákazníkům. |
| --- | --- |

(22)

Dále bylo provedeno šetření, zda prodej na tuzemském trhu u každého typu dotčeného výrobku prodaného na tuzemském trhu v reprezentativním množství je možné považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základného nařízení, na základě stanovení poměru ziskového prodeje dotčeného typu výrobku nezávislým zákazníkům.

| (23) | V případech, kdy objem prodeje určitého typu lososa chovaného pro hospodářské účely, prodaného za čistou prodejní cenu, která se rovná nebo převyšuje výrobní náklady, představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku, a kde vážený průměr cen daného typu výrobku se rovnal nebo převyšoval výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na tuzemském trhu. Tato cena se vypočítala jako vážený průměr cen všech prodejů daného typu výrobku na tuzemském trhu během OŠ, bez ohledu na to, zda byl prodej ziskový či nikoliv. |
| --- | --- |

(23)

V případech, kdy objem prodeje určitého typu lososa chovaného pro hospodářské účely, prodaného za čistou prodejní cenu, která se rovná nebo převyšuje výrobní náklady, představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku, a kde vážený průměr cen daného typu výrobku se rovnal nebo převyšoval výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na tuzemském trhu. Tato cena se vypočítala jako vážený průměr cen všech prodejů daného typu výrobku na tuzemském trhu během OŠ, bez ohledu na to, zda byl prodej ziskový či nikoliv.

| (24) | Tam, kde objem ziskových prodejů některého typu lososa chovaného pro hospodářské účely představoval 80 % nebo méně celkového objemu prodeje daného typu výrobku, nebo kde vážený průměr cen daného typu výrobku byl nižší než výrobní náklady, se běžná hodnota určila na základě skutečné ceny na tuzemském trhu, která se spočítala jako vážený průměr ziskového prodeje pouze pro daný typ výrobku, pokud tento prodej představoval alespoň 10 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku. |
| --- | --- |

(24)

Tam, kde objem ziskových prodejů některého typu lososa chovaného pro hospodářské účely představoval 80 % nebo méně celkového objemu prodeje daného typu výrobku, nebo kde vážený průměr cen daného typu výrobku byl nižší než výrobní náklady, se běžná hodnota určila na základě skutečné ceny na tuzemském trhu, která se spočítala jako vážený průměr ziskového prodeje pouze pro daný typ výrobku, pokud tento prodej představoval alespoň 10 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku.

| (25) | Konečně, tam kde objem ziskového prodeje jakéhokoliv typu lososa chovaného pro hospodářské účely představoval méně než 10 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku, se mělo za to, že tento konkrétní typ výrobku se prodával v nedostatečném množství za cenu na tuzemském trhu, aby bylo možné stanovit vhodný základ pro určení běžné hodnoty. |
| --- | --- |

(25)

Konečně, tam kde objem ziskového prodeje jakéhokoliv typu lososa chovaného pro hospodářské účely představoval méně než 10 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku, se mělo za to, že tento konkrétní typ výrobku se prodával v nedostatečném množství za cenu na tuzemském trhu, aby bylo možné stanovit vhodný základ pro určení běžné hodnoty.

| (26) | Kdykoli nebylo možné použít ceny na tuzemském trhu pro některý druh výrobku prodávaný vyvážejícím výrobcem, použila se početně zjištěná běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení se běžná hodnota sestavila připočtením přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a za přiměřené zisky k výrobním nákladům vyvážených typů výrobků každého vývozce. Za tímto účelem Komise prověřila, zda vzniklé prodejní, správní a režijní náklady a realizovaný zisk každého z dotčených vyvážejících výrobců na tuzemském trhu představovaly spolehlivé informace. |
| --- | --- |

(26)

Kdykoli nebylo možné použít ceny na tuzemském trhu pro některý druh výrobku prodávaný vyvážejícím výrobcem, použila se početně zjištěná běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení se běžná hodnota sestavila připočtením přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a za přiměřené zisky k výrobním nákladům vyvážených typů výrobků každého vývozce. Za tímto účelem Komise prověřila, zda vzniklé prodejní, správní a režijní náklady a realizovaný zisk každého z dotčených vyvážejících výrobců na tuzemském trhu představovaly spolehlivé informace.

| (27) | Skutečné rozpětí zisku na tuzemském trhu se považuje za spolehlivé, pokud celkový objem prodeje na tuzemském trhu u dotčené společnosti je možné považovat za reprezentativní ve srovnání s objemem vývozních prodejů do Společenství. U společností s celkovými reprezentativními prodeji bylo rozpětí zisku stanoveno na základě prodejů na tuzemském trhu těch typů výrobků, které se uskutečnily v běžném obchodním styku. Pro tento účel se použila metoda uvedená ve 22. až 25. bodu odůvodnění. |
| --- | --- |

(27)

Skutečné rozpětí zisku na tuzemském trhu se považuje za spolehlivé, pokud celkový objem prodeje na tuzemském trhu u dotčené společnosti je možné považovat za reprezentativní ve srovnání s objemem vývozních prodejů do Společenství. U společností s celkovými reprezentativními prodeji bylo rozpětí zisku stanoveno na základě prodejů na tuzemském trhu těch typů výrobků, které se uskutečnily v běžném obchodním styku. Pro tento účel se použila metoda uvedená ve 22. až 25. bodu odůvodnění.

| (28) | Tam, kde tato kritéria nebyla splněna, Komise dále zvážila, zda je možné použít vážené průměrné rozpětí zisku ostatních společností s reprezentativními prodeji uskutečněnými v běžném obchodním styku v Norsku, nebo skutečné částky použitelné pro výrobu a prodej v běžném obchodním styku pro stejnou obecnou kategorii výrobků dotčené společnosti na jejím tuzemském trhu. Tam, kde nebyl možný ani jeden z těchto přístupů, bylo rozpětí zisku na tuzemském trhu stanoveno v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(28)

Tam, kde tato kritéria nebyla splněna, Komise dále zvážila, zda je možné použít vážené průměrné rozpětí zisku ostatních společností s reprezentativními prodeji uskutečněnými v běžném obchodním styku v Norsku, nebo skutečné částky použitelné pro výrobu a prodej v běžném obchodním styku pro stejnou obecnou kategorii výrobků dotčené společnosti na jejím tuzemském trhu. Tam, kde nebyl možný ani jeden z těchto přístupů, bylo rozpětí zisku na tuzemském trhu stanoveno v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení.

| (29) | U pěti společností byly celkové prodeje reprezentativní, ale bylo zjištěno, že pouze u jedné společnosti některé typy dotčeného výrobku, které se také vyvážely, se prodávaly na tuzemském trhu v běžném obchodním styku. U zbývajících typů vyváženého lososa chovaného pro hospodářské účely bylo nutné sestavit běžnou hodnotu pomocí metody vysvětlené ve 26. bodu odůvodnění. U tří společností bylo zjištěno, že jejich celkové prodeje lososa chovaného pro hospodářské účely nejsou reprezentativní. Z tohoto důvodu musela být běžná hodnota sestavena pro všechny typy dotčeného výrobku, vyrobeného těmito společnostmi, pomocí metody vysvětlené ve 26. bodu odůvodnění. |
| --- | --- |

(29)

U pěti společností byly celkové prodeje reprezentativní, ale bylo zjištěno, že pouze u jedné společnosti některé typy dotčeného výrobku, které se také vyvážely, se prodávaly na tuzemském trhu v běžném obchodním styku. U zbývajících typů vyváženého lososa chovaného pro hospodářské účely bylo nutné sestavit běžnou hodnotu pomocí metody vysvětlené ve 26. bodu odůvodnění. U tří společností bylo zjištěno, že jejich celkové prodeje lososa chovaného pro hospodářské účely nejsou reprezentativní. Z tohoto důvodu musela být běžná hodnota sestavena pro všechny typy dotčeného výrobku, vyrobeného těmito společnostmi, pomocí metody vysvětlené ve 26. bodu odůvodnění.

| (30) | Jak to bylo uvedeno ve 29. bodu odůvodnění, co se týče rozpětí zisku na tuzemském trhu, bylo zjištěno, že pouze jeden vyvážející výrobce uskutečňoval prodej lososa chovaného pro hospodářské účely na tuzemském trhu v běžném obchodním styku. Protože tento prodej nebyl shledán uspokojivě reprezentativní, byl prozatímně stanoven zisk na tuzemském trhu ve výši 8 % z obratu v souladu s metodou popsanou ve 28. bodu odůvodnění. Takovéto rozpětí zisku bylo považováno za minimální úroveň zisku, kterou by mělo dosahovat životaschopné výrobní odvětví. Kromě toho je nutné poznamenat, že použitý zisk na tuzemském trhu se shodoval se ziskem, kterého dosáhla společnost, která uskutečňovala prodej na tuzemském trhu v běžném obchodním styku. Toto rozpětí zisku se rovněž zdá být absolutním minimem z pohledu značných investic s ohledem na čas a zdroje nezbytné pro chov lososa pro hospodářské účely, který má tříletý růstový cyklus od období na strdlici až po lovnou rybu. Komise bude nadále prověřovat otázku zisku na tuzemském trhu ve světle této investiční zátěže v kombinaci se současnou úrovní úrokových sazeb v Norsku a může své rozhodnutí v konečné fázi pozměnit. |
| --- | --- |

(30)

Jak to bylo uvedeno ve 29. bodu odůvodnění, co se týče rozpětí zisku na tuzemském trhu, bylo zjištěno, že pouze jeden vyvážející výrobce uskutečňoval prodej lososa chovaného pro hospodářské účely na tuzemském trhu v běžném obchodním styku. Protože tento prodej nebyl shledán uspokojivě reprezentativní, byl prozatímně stanoven zisk na tuzemském trhu ve výši 8 % z obratu v souladu s metodou popsanou ve 28. bodu odůvodnění. Takovéto rozpětí zisku bylo považováno za minimální úroveň zisku, kterou by mělo dosahovat životaschopné výrobní odvětví. Kromě toho je nutné poznamenat, že použitý zisk na tuzemském trhu se shodoval se ziskem, kterého dosáhla společnost, která uskutečňovala prodej na tuzemském trhu v běžném obchodním styku. Toto rozpětí zisku se rovněž zdá být absolutním minimem z pohledu značných investic s ohledem na čas a zdroje nezbytné pro chov lososa pro hospodářské účely, který má tříletý růstový cyklus od období na strdlici až po lovnou rybu. Komise bude nadále prověřovat otázku zisku na tuzemském trhu ve světle této investiční zátěže v kombinaci se současnou úrovní úrokových sazeb v Norsku a může své rozhodnutí v konečné fázi pozměnit.

| (31) | Pro určení přiměřené výše částky na prodejní, správní a režijní náklady Komise vzala v úvahu skutečnost, že v této fázi je možné prozatímně použít informace poskytnuté vyvážejícími výrobci. Nicméně je nutné poznamenat, že je stále nutné objasnit a dále prověřit mnoho otázek, na nichž závisí vhodnost tohoto přístupu. Komise bude nadále tuto otázku prověřovat a může své rozhodnutí v konečné fázi pozměnit. |
| --- | --- |

(31)

Pro určení přiměřené výše částky na prodejní, správní a režijní náklady Komise vzala v úvahu skutečnost, že v této fázi je možné prozatímně použít informace poskytnuté vyvážejícími výrobci. Nicméně je nutné poznamenat, že je stále nutné objasnit a dále prověřit mnoho otázek, na nichž závisí vhodnost tohoto přístupu. Komise bude nadále tuto otázku prověřovat a může své rozhodnutí v konečné fázi pozměnit.

3.4.   Vývozní cena

| (32) | Ve všech případech, kdy se dotčený výrobek vyvážel do Společenství na základě prodeje nezávislým zákazníkům, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě zaplacené vývozní ceny, nebo ceny, kterou je třeba zaplatit. |
| --- | --- |

(32)

Ve všech případech, kdy se dotčený výrobek vyvážel do Společenství na základě prodeje nezávislým zákazníkům, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě zaplacené vývozní ceny, nebo ceny, kterou je třeba zaplatit.

| (33) | Pokud se prodej uskutečňoval prostřednictvím spřízněného dovozce ve Společenství, byla vývozní cena sestavena na základě ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán dovozcem nezávislým zákazníkům. Byly provedeny úpravy všech nákladů vzniklých v období mezi dovozem a dalším prodejem spřízněnou společností, včetně prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřeného rozpětí zisku ve výši 5 % z obratu, v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení. |
| --- | --- |

(33)

Pokud se prodej uskutečňoval prostřednictvím spřízněného dovozce ve Společenství, byla vývozní cena sestavena na základě ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán dovozcem nezávislým zákazníkům. Byly provedeny úpravy všech nákladů vzniklých v období mezi dovozem a dalším prodejem spřízněnou společností, včetně prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřeného rozpětí zisku ve výši 5 % z obratu, v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení.

| (34) | Tam, kde se vývoz uskutečňoval prostřednictvím spřízněného obchodníka v Norsku, byla vývozní cena stanovena na základě ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislému kupci ve Společenství. |
| --- | --- |

(34)

Tam, kde se vývoz uskutečňoval prostřednictvím spřízněného obchodníka v Norsku, byla vývozní cena stanovena na základě ceny, za niž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislému kupci ve Společenství.

3.5   Srovnání

| (35) | Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly provedeny náležité úpravy u rozdílů ovlivňujících ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Náležité úpravy s ohledem na dopravu a pojištění, poskytnutí úvěru, provize, bankovní poplatky, balení, cla a poskytnutí slev byly provedeny ve všech případech, kdy byly shledány přiměřenými, přesnými a podloženými ověřeným důkazem. Dále byly provedeny úpravy u vývozů uskutečněných prostřednictvím spřízněné společnosti v Norsku, v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení. |
| --- | --- |

(35)

Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly provedeny náležité úpravy u rozdílů ovlivňujících ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Náležité úpravy s ohledem na dopravu a pojištění, poskytnutí úvěru, provize, bankovní poplatky, balení, cla a poskytnutí slev byly provedeny ve všech případech, kdy byly shledány přiměřenými, přesnými a podloženými ověřeným důkazem. Dále byly provedeny úpravy u vývozů uskutečněných prostřednictvím spřízněné společnosti v Norsku, v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení.

3.6   Dumpingové rozpětí

3.6.1   Společnosti zařazené ve vzorku

| (36) | U osmi vyvážejících výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku, bylo možné vypočítat individuální dumpingové rozpětí. U těchto společností se vážený průměr běžné hodnoty každého typu dotčeného výrobku vyvezeného do Společenství porovnal s váženým průměrem vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je to uvedeno v čl. 2 odst. 11 základního nařízení. Tam, kde byli vyvážející výrobci spřízněni, se prozatímní dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento dovozní ceny CIF na hranice Společenství vypočítalo jako vážený průměr dumpingových rozpětí spřízněných společností, v souladu s politikou Společenství pro spřízněné vyvážející výrobce. Tato okolnost nastala u dvou společností zařazených do tohoto šetření. |
| --- | --- |

(36)

U osmi vyvážejících výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku, bylo možné vypočítat individuální dumpingové rozpětí. U těchto společností se vážený průměr běžné hodnoty každého typu dotčeného výrobku vyvezeného do Společenství porovnal s váženým průměrem vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je to uvedeno v čl. 2 odst. 11 základního nařízení. Tam, kde byli vyvážející výrobci spřízněni, se prozatímní dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento dovozní ceny CIF na hranice Společenství vypočítalo jako vážený průměr dumpingových rozpětí spřízněných společností, v souladu s politikou Společenství pro spřízněné vyvážející výrobce. Tato okolnost nastala u dvou společností zařazených do tohoto šetření.

| (37) | Zbývajícím dvěma vyvážejícím výrobcům, pro které nebylo možné vypočítat individuální dumpingové rozpětí, jak je to popsáno v 18. bodu odůvodnění, bylo také přiděleno prozatímní dumpingové rozpětí na úrovni váženého průměru individuálních dumpingových rozpětí prozatímně stanovených pro společnosti zařazené ve vzorku. |
| --- | --- |

(37)

Zbývajícím dvěma vyvážejícím výrobcům, pro které nebylo možné vypočítat individuální dumpingové rozpětí, jak je to popsáno v 18. bodu odůvodnění, bylo také přiděleno prozatímní dumpingové rozpětí na úrovni váženého průměru individuálních dumpingových rozpětí prozatímně stanovených pro společnosti zařazené ve vzorku.

3.6.2   Společnosti nezařazené do vzorku

| (38) | Společnostem, které spolupracovaly, ale které nebyly vybrány do vzorku, a které nejsou spřízněné s některou ze společností zařazených ve vzorku, bylo přiděleno prozatímní dumpingové rozpětí na úrovni váženého průměru individuálních dumpingových rozpětí prozatímně stanovených pro společnosti zařazené ve vzorku, tj. 25,1 %. |
| --- | --- |

(38)

Společnostem, které spolupracovaly, ale které nebyly vybrány do vzorku, a které nejsou spřízněné s některou ze společností zařazených ve vzorku, bylo přiděleno prozatímní dumpingové rozpětí na úrovni váženého průměru individuálních dumpingových rozpětí prozatímně stanovených pro společnosti zařazené ve vzorku, tj. 25,1 %.

| (39) | Společnostem, které spolupracovaly, ale které nebyly vybrány do vzorku, a které jsou spřízněné s některou ze společností zařazených ve vzorku, bylo dočasně přiděleno prozatímní dumpingové rozpětí na stejné úrovni jako rozpětí přidělené společnosti zařazené ve vzorku, se kterou jsou tyto společnosti spřízněny. |
| --- | --- |

(39)

Společnostem, které spolupracovaly, ale které nebyly vybrány do vzorku, a které jsou spřízněné s některou ze společností zařazených ve vzorku, bylo dočasně přiděleno prozatímní dumpingové rozpětí na stejné úrovni jako rozpětí přidělené společnosti zařazené ve vzorku, se kterou jsou tyto společnosti spřízněny.

3.6.3   Nespolupracující společnosti

| (40) | Za účelem výpočtu zbytkového dumpingového rozpětí, tj. dumpingového rozpětí pro vývozce v Norsku, kteří nespolupracovali nebo se nepřihlásili, Komise nejdříve stanovila úroveň spolupráce. Bylo provedeno srovnání mezi celkovými dovozy dotčeného výrobku pocházejícího z Norska vypočítanými na základě údajů Eurostatu a skutečnými údaji obdrženými od vyvážejících výrobců z Norska, kteří projevili svoji ochotu být zařazeni do vzorku. Na základě toho bylo stanoveno, že úroveň spolupráce byla vysoká, tj. téměř 80 % celkového norského vývozu lososa chovaného pro hospodářské účely do Společenství. |
| --- | --- |

(40)

Za účelem výpočtu zbytkového dumpingového rozpětí, tj. dumpingového rozpětí pro vývozce v Norsku, kteří nespolupracovali nebo se nepřihlásili, Komise nejdříve stanovila úroveň spolupráce. Bylo provedeno srovnání mezi celkovými dovozy dotčeného výrobku pocházejícího z Norska vypočítanými na základě údajů Eurostatu a skutečnými údaji obdrženými od vyvážejících výrobců z Norska, kteří projevili svoji ochotu být zařazeni do vzorku. Na základě toho bylo stanoveno, že úroveň spolupráce byla vysoká, tj. téměř 80 % celkového norského vývozu lososa chovaného pro hospodářské účely do Společenství.

| (41) | Na základě dostupných informací bylo dosaženo závěru, že tyto společnosti neuskutečňovaly dumping na nižší úrovni, než kterákoli ze společností zařazených do vzorku. Zbytkové dumpingové rozpětí bylo následně stanoveno na úrovni nejvyššího individuálního dumpingového rozpětí stanoveného pro spolupracující společnosti. Na základě toho bylo zbytkové dumpingové rozpětí prozatímně stanoveno na úrovni 44,0 % ceny CIF na hranice Společenství. |
| --- | --- |

(41)

Na základě dostupných informací bylo dosaženo závěru, že tyto společnosti neuskutečňovaly dumping na nižší úrovni, než kterákoli ze společností zařazených do vzorku. Zbytkové dumpingové rozpětí bylo následně stanoveno na úrovni nejvyššího individuálního dumpingového rozpětí stanoveného pro spolupracující společnosti. Na základě toho bylo zbytkové dumpingové rozpětí prozatímně stanoveno na úrovni 44,0 % ceny CIF na hranice Společenství.

3.6.4   Dumpingové rozpětí

| (42) | Na tomto základě jsou prozatímní antidumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Společenství před clem, následující:






  Společnost | Prozatímní dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| Marine Harvest Bolga AS, N-8158 Bolga, Norsko. | 21,9 % |
| Fjord Seafood Norway AS, Toftsundet, N-8900 Brønnøysund, Norsko. | 37,7 % |
| Pan Fish Norway AS, Grimmergata 5, N-6002 Ålesund, Norsko. | 25,4 % |
| Stolt Sea Farm AS, Postboks 370, Sentrum, N-0102, Oslo, Norsko. | 13,9 % |
| Follalaks AS, N-8286 Nordfold, Norsko. | 24,5 % |
| Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, N-8455 Stokmarknes, Norsko. | 6,8 % |
| Hydrotech AS, Bentnesveien 50, N-6512 Kristiansund, Norsko. | 21,9 % |
| Grieg Seafood AS, Postboks 234, N-5804 Bergen, Norsko. | 22,9 % |
| Vážený průměr | 22,5 % |
| Zbytkové rozpětí | 37,7 % |

(42)

Na tomto základě jsou prozatímní antidumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Společenství před clem, následující:

Společnost

Prozatímní dumpingové rozpětí

Marine Harvest Bolga AS, N-8158 Bolga, Norsko.

21,9 %

Fjord Seafood Norway AS, Toftsundet, N-8900 Brønnøysund, Norsko.

37,7 %

Pan Fish Norway AS, Grimmergata 5, N-6002 Ålesund, Norsko.

25,4 %

Stolt Sea Farm AS, Postboks 370, Sentrum, N-0102, Oslo, Norsko.

13,9 %

Follalaks AS, N-8286 Nordfold, Norsko.

24,5 %

Nordlaks Oppdrett AS, Boks 224, N-8455 Stokmarknes, Norsko.

6,8 %

Hydrotech AS, Bentnesveien 50, N-6512 Kristiansund, Norsko.

21,9 %

Grieg Seafood AS, Postboks 234, N-5804 Bergen, Norsko.

22,9 %

Vážený průměr

22,5 %

Zbytkové rozpětí

37,7 %

4.   ÚJMA

4.1   Vymezení pojmu výroba ve Společenství a výrobní odvětví Společenství

| (43) | Během OŠ produkovali ve Společenství lososa chovaného pro hospodářské účely






  — | výrobci ze Společenství, kteří nebyli spřízněni s norskými vývozci nebo dovozci a kteří jsou žadateli nebo výslovně podpořili stížnost; |
| --- | --- | --- |

(43)

Během OŠ produkovali ve Společenství lososa chovaného pro hospodářské účely

—

výrobci ze Společenství, kteří nebyli spřízněni s norskými vývozci nebo dovozci a kteří jsou žadateli nebo výslovně podpořili stížnost;

| — | výrobci ze Společenství, kteří nebyli spřízněni s norskými vývozci nebo dovozci a kteří se nezúčastnili stížnosti (dále jen „nestěžující si výrobci“); |
| --- | --- |

—

výrobci ze Společenství, kteří nebyli spřízněni s norskými vývozci nebo dovozci a kteří se nezúčastnili stížnosti (dále jen „nestěžující si výrobci“);

| — | několik ostatních výrobců, u kterých bylo zjištěno, že jsou spřízněni s norskými vývozci nebo dovozci (dále jen „spříznění výrobci“). |
| --- | --- |

—

několik ostatních výrobců, u kterých bylo zjištěno, že jsou spřízněni s norskými vývozci nebo dovozci (dále jen „spříznění výrobci“).

| (44) | Několik dalších výrobců, kteří jsou spřízněni s norskými vývozci a dovozci, se přihlásilo a požádalo o zařazení do pojmu výroba ve Společenství. Zároveň sami sebe definovali jako výrobní odvětví Společenství. Nicméně tento požadavek byl zamítnut na základě ustanovení čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Zejména byla vzata v úvahu skutečnost, že spojení mezi těmito spřízněnými výrobci a vývozci nebo dovozci výrobků označených za dumpingové by mohlo být takového charakteru, který by způsoboval odlišné chování dotčených výrobců od nespřízněných výrobců. V důsledku toho při výpočtu výroby ve Společenství nebyl výstup těchto ostatních výrobců brán v úvahu. |
| --- | --- |

(44)

Několik dalších výrobců, kteří jsou spřízněni s norskými vývozci a dovozci, se přihlásilo a požádalo o zařazení do pojmu výroba ve Společenství. Zároveň sami sebe definovali jako výrobní odvětví Společenství. Nicméně tento požadavek byl zamítnut na základě ustanovení čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Zejména byla vzata v úvahu skutečnost, že spojení mezi těmito spřízněnými výrobci a vývozci nebo dovozci výrobků označených za dumpingové by mohlo být takového charakteru, který by způsoboval odlišné chování dotčených výrobců od nespřízněných výrobců. V důsledku toho při výpočtu výroby ve Společenství nebyl výstup těchto ostatních výrobců brán v úvahu.

| (45) | Šetření ukázalo, že stěžující si výrobci ze Společenství vyprodukovali přibližně 90 % odhadované celkové výroby dotčeného výrobku ve Společenství. To představuje podstatnou část celkové výroby ve Společenství. Z tohoto důvodu stěžující si výrobci ze společenství jsou považováni za výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(45)

Šetření ukázalo, že stěžující si výrobci ze Společenství vyprodukovali přibližně 90 % odhadované celkové výroby dotčeného výrobku ve Společenství. To představuje podstatnou část celkové výroby ve Společenství. Z tohoto důvodu stěžující si výrobci ze společenství jsou považováni za výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.

4.2   Výběr vzorku pro účely zjišťování újmy

| (46) | S ohledem na vysoký počet výrobců lososa chovaného pro hospodářské účely ve Společenství bylo v oznámení o zahájení navrženo použití metody výběru vzorku za účelem zjišťování újmy. Výběr vzorku výrobců ze Společenství byl proveden na základě největšího reprezentativního objemu výroby, který může být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán, v souladu s článkem 17 základního nařízení. |
| --- | --- |

(46)

S ohledem na vysoký počet výrobců lososa chovaného pro hospodářské účely ve Společenství bylo v oznámení o zahájení navrženo použití metody výběru vzorku za účelem zjišťování újmy. Výběr vzorku výrobců ze Společenství byl proveden na základě největšího reprezentativního objemu výroby, který může být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán, v souladu s článkem 17 základního nařízení.

| (47) | Na základě informací poskytnutých Komisi bylo nejprve do vzorku zařazeno šest výrobců ze Společenství uvedených výše v 7. bodu odůvodnění, kteří byli požádáni o vyplnění dotazníku. Byly vykonány ověřovací návštěvy v prostorách těchto společností. Šetření prokázalo, že společnost Celtic Atlantic Salmon Ltd neprodukovala lososa chovaného pro hospodářské účely po celé uvažované období, a proto nemohla poskytnout veškeré údaje a informace požadované v dotazníku. Společnost Celtic Atlantic Salmon Ltd byla založena v lednu 2004 po odkoupení určitého majetku od společnosti produkující lososy, která byla v likvidaci a mohla poskytnout údaje pouze s ohledem na OŠ. V důsledku toho byly ukazatele újmy popsané v 63. bodu odůvodnění dále stanoveny na základě ověřených informací poskytnutých zbývajícími pěti společnostmi uvedenými výše v 7. bodu odůvodnění. Nicméně údaje od společnosti Celtic Atlantic Salmon Ltd se použily pro účely výpočtu cenového podbízení a prodeje pod cenou. |
| --- | --- |

(47)

Na základě informací poskytnutých Komisi bylo nejprve do vzorku zařazeno šest výrobců ze Společenství uvedených výše v 7. bodu odůvodnění, kteří byli požádáni o vyplnění dotazníku. Byly vykonány ověřovací návštěvy v prostorách těchto společností. Šetření prokázalo, že společnost Celtic Atlantic Salmon Ltd neprodukovala lososa chovaného pro hospodářské účely po celé uvažované období, a proto nemohla poskytnout veškeré údaje a informace požadované v dotazníku. Společnost Celtic Atlantic Salmon Ltd byla založena v lednu 2004 po odkoupení určitého majetku od společnosti produkující lososy, která byla v likvidaci a mohla poskytnout údaje pouze s ohledem na OŠ. V důsledku toho byly ukazatele újmy popsané v 63. bodu odůvodnění dále stanoveny na základě ověřených informací poskytnutých zbývajícími pěti společnostmi uvedenými výše v 7. bodu odůvodnění. Nicméně údaje od společnosti Celtic Atlantic Salmon Ltd se použily pro účely výpočtu cenového podbízení a prodeje pod cenou.

| (48) | Celková výroba těchto pěti výrobců ze Společenství vybraných do vzorku, kteří plně spolupracovali při šetření, představovala přibližně 8 300 tun během OŠ, nebo přibližně 37 % odhadované celkové výroby lososa chovaného pro hospodářské účely ve Společenství. |
| --- | --- |

(48)

Celková výroba těchto pěti výrobců ze Společenství vybraných do vzorku, kteří plně spolupracovali při šetření, představovala přibližně 8 300 tun během OŠ, nebo přibližně 37 % odhadované celkové výroby lososa chovaného pro hospodářské účely ve Společenství.

| (49) | Analýza újmy byla provedena na základě (a) výkonových ukazatelů újmy, jako například prodejní ceny, stavu zásob, ziskovosti, návratnosti investic, peněžních toků, investic, schopnosti získat kapitál a zvýšit mzdy, které byly stanoveny na základě informací ověřených na úrovni vzorku a (b) ostatních ukazatelů újmy, jako například výroba, výrobní kapacita, vytížení kapacit, objem prodeje, podíl na trhu, hospodářský růst, zaměstnanost, produktivita a rozsah dumpingového rozpětí, které byly stanoveny na základě údajů zjištěných na úrovni průmyslového odvětví Společenství jako celku. |
| --- | --- |

(49)

Analýza újmy byla provedena na základě (a) výkonových ukazatelů újmy, jako například prodejní ceny, stavu zásob, ziskovosti, návratnosti investic, peněžních toků, investic, schopnosti získat kapitál a zvýšit mzdy, které byly stanoveny na základě informací ověřených na úrovni vzorku a (b) ostatních ukazatelů újmy, jako například výroba, výrobní kapacita, vytížení kapacit, objem prodeje, podíl na trhu, hospodářský růst, zaměstnanost, produktivita a rozsah dumpingového rozpětí, které byly stanoveny na základě údajů zjištěných na úrovni průmyslového odvětví Společenství jako celku.

4.3   Spotřeba Společenství

| (50) | Během uvažovaného období se spotřeba Společenství vyvíjela takto:
  Tabulka 1
  Spotřeba Společenství | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuny | 527 970 | 550 943 | 611 101 | 607 904 |
| Index | 100 | 104 | 116 | 115 |
| Zdroj: Eurostat a údaje pro Irsko, Velkou Británii, Francii. Všechny údaje se vztahují na EU 25. |

(50)

Během uvažovaného období se spotřeba Společenství vyvíjela takto:

Tabulka 1

Spotřeba Společenství

2001

2002

2003

OŠ

Tuny

527 970

550 943

611 101

607 904

Index

100

104

116

115

Zdroj: Eurostat a údaje pro Irsko, Velkou Británii, Francii. Všechny údaje se vztahují na EU 25.

| (51) | Spotřeba Společenství byla stanovena na základě součtu celkové výroby všech výrobců ze Společenství a dovozu ze všech třetích zemí mínus vývoz z Evropského společenství. Výroba všech výrobců ze Společenství byla stanovena na základě údajů poskytnutých zeměmi, kde se výroba nachází, tj. Irsko, Velká Británie a Francie. Dovezená a vyvezená množství byla odvozena z údajů Eurostatu. |
| --- | --- |

(51)

Spotřeba Společenství byla stanovena na základě součtu celkové výroby všech výrobců ze Společenství a dovozu ze všech třetích zemí mínus vývoz z Evropského společenství. Výroba všech výrobců ze Společenství byla stanovena na základě údajů poskytnutých zeměmi, kde se výroba nachází, tj. Irsko, Velká Británie a Francie. Dovezená a vyvezená množství byla odvozena z údajů Eurostatu.

| (52) | Je nutné poznamenat, že velkoobjemový chov lososa pro hospodářské účely ve Společenství se omezuje pouze na Velkou Británii (Skotsko) a Irsko. Byly provedeny některé úpravy za účelem převodu čisté hmotnosti dle údajů Eurostatu na zaokrouhlenou hmotnost nebo na „ekvivalenty celých ryb“ (WFE) (7) protože srovnávání ve výrobním odvětví se běžně provádí na základě WFE. Z toho důvodu, pokud není uvedeno jinak, čísla pro čerstvého, chlazeného nebo zmrazeného lososa jiného než filé a čerstvé, chlazené a zmrazené filé z lososa, byla v závislosti na druhu lososa rozdělena podle převodních činitelů 0,90 respektive 0,65, tj. obecně uznávaných převodních činitelů ve výrobním odvětví produkujícím lososa. |
| --- | --- |

(52)

Je nutné poznamenat, že velkoobjemový chov lososa pro hospodářské účely ve Společenství se omezuje pouze na Velkou Británii (Skotsko) a Irsko. Byly provedeny některé úpravy za účelem převodu čisté hmotnosti dle údajů Eurostatu na zaokrouhlenou hmotnost nebo na „ekvivalenty celých ryb“ (WFE) (7) protože srovnávání ve výrobním odvětví se běžně provádí na základě WFE. Z toho důvodu, pokud není uvedeno jinak, čísla pro čerstvého, chlazeného nebo zmrazeného lososa jiného než filé a čerstvé, chlazené a zmrazené filé z lososa, byla v závislosti na druhu lososa rozdělena podle převodních činitelů 0,90 respektive 0,65, tj. obecně uznávaných převodních činitelů ve výrobním odvětví produkujícím lososa.

| (53) | Výše uvedená tabulka ukazuje, že spotřeba se v období mezi roky 2001 a 2003 zvýšila o 16 %. Během OŠ zůstala spotřeba téměř na stejné úrovni jako v roce 2003, s mírným poklesem o 0,5 %. Celkově došlo během uvažovaného období ke zvýšení spotřeby až o 15 %. |
| --- | --- |

(53)

Výše uvedená tabulka ukazuje, že spotřeba se v období mezi roky 2001 a 2003 zvýšila o 16 %. Během OŠ zůstala spotřeba téměř na stejné úrovni jako v roce 2003, s mírným poklesem o 0,5 %. Celkově došlo během uvažovaného období ke zvýšení spotřeby až o 15 %.

4.4   Dovoz do Společenství z dotčené země

4.4.1   Objem dotčeného dovozu

| (54) | Během uvažovaného období se objem dovozu z Norska, odvozený z údajů Eurostatu pomocí metody popsané v 51. bodu odůvodnění vyvíjel takto:
  Tabulka 2
  Objem dotčeného dovozu | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuny | 269 126 | 294 481 | 351 757 | 362 492 |
| Index | 100 | 109 | 131 | 135 |
| Zdroj: Eurostat. |

(54)

Během uvažovaného období se objem dovozu z Norska, odvozený z údajů Eurostatu pomocí metody popsané v 51. bodu odůvodnění vyvíjel takto:

Tabulka 2

Objem dotčeného dovozu

2001

2002

2003

OŠ

Tuny

269 126

294 481

351 757

362 492

Index

100

109

131

135

Zdroj: Eurostat.

| (55) | Výše uvedená tabulka ukazuje, že objem dovozu lososa chovaného pro hospodářské účely z Norska se zvýšil o 35 % během uvažovaného období. V období mezi roky 2001 a 2003 došlo až k 31 % nárůstu a k dalšímu 3 % růstu v období mezi rokem 2003 a OŠ. Jinými slovy, zatímco spotřeba se zvýšila téměř o 80 000 tun během uvažovaného období, norským vývozcům se podařilo zvýšit jejich prodej na trh Společenství o 93 000 tun, což představuje větší objem než celkové zvýšení spotřeby. |
| --- | --- |

(55)

Výše uvedená tabulka ukazuje, že objem dovozu lososa chovaného pro hospodářské účely z Norska se zvýšil o 35 % během uvažovaného období. V období mezi roky 2001 a 2003 došlo až k 31 % nárůstu a k dalšímu 3 % růstu v období mezi rokem 2003 a OŠ. Jinými slovy, zatímco spotřeba se zvýšila téměř o 80 000 tun během uvažovaného období, norským vývozcům se podařilo zvýšit jejich prodej na trh Společenství o 93 000 tun, což představuje větší objem než celkové zvýšení spotřeby.

4.4.2   Podíl dotčeného dovozu na trhu

| (56) | Podíl norských vyvážejících výrobců na trhu se vyvíjel takto:
  Tabulka 3
  Podíl dovozů z Norska na trhu | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 51 % | 53,5 % | 57,6 % | 59,6 % |
| Index | 100 | 105 | 113 | 117 |
| Zdroj: Eurostat, výroba a vývoz Společenství vypočítaný z údajů pro Irsko, Velkou Británii, Francii a Lotyšsko. |

(56)

Podíl norských vyvážejících výrobců na trhu se vyvíjel takto:

Tabulka 3

Podíl dovozů z Norska na trhu

2001

2002

2003

OŠ

51 %

53,5 %

57,6 %

59,6 %

Index

100

105

113

117

Zdroj: Eurostat, výroba a vývoz Společenství vypočítaný z údajů pro Irsko, Velkou Británii, Francii a Lotyšsko.

| (57) | Stejně jako v případě dovozu i norský podíl na trhu průběžně rostl během uvažovaného období. Celkově se podíl na trhu založený na objemu dovozu zvýšil o 17 % nebo 8,6 procentních bodů během uvažovaného období. Nárůst v období mezi rokem 2002 a OŠ představoval celých 6,1 procentních bodů. |
| --- | --- |

(57)

Stejně jako v případě dovozu i norský podíl na trhu průběžně rostl během uvažovaného období. Celkově se podíl na trhu založený na objemu dovozu zvýšil o 17 % nebo 8,6 procentních bodů během uvažovaného období. Nárůst v období mezi rokem 2002 a OŠ představoval celých 6,1 procentních bodů.

4.4.3.   Průměrné ceny dumpingového dovozu

| (58) | Cenový vývoj dumpingového dovozu z Norska prodávaného na trhu Společenství je zobrazen níže.
  Tabulka 4
  Průměrná cena dumpingového dovozu z Norska (eur/kg) | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | 3,13 | 3,04 | 2,64 | 2,64 |
| Index | 100 | 97 | 84 | 84 |
| Zdroj: Eurostat |

(58)

Cenový vývoj dumpingového dovozu z Norska prodávaného na trhu Společenství je zobrazen níže.

Tabulka 4

Průměrná cena dumpingového dovozu z Norska (eur/kg)

2001

2002

2003

OŠ

3,13

3,04

2,64

2,64

Index

100

97

84

84

Zdroj: Eurostat

| (59) | Během uvažovaného období průměrná cena dumpingových dovozů klesla o 16 %. Výše uvedená tabulka také ukazuje jasnou časovou souvislost mezi poklesem cen, který byl výrazný roku 2003, a prudkým nárůstem dumpingového dovozu na trh Společenství dokázaným v 54. bodu odůvodnění. |
| --- | --- |

(59)

Během uvažovaného období průměrná cena dumpingových dovozů klesla o 16 %. Výše uvedená tabulka také ukazuje jasnou časovou souvislost mezi poklesem cen, který byl výrazný roku 2003, a prudkým nárůstem dumpingového dovozu na trh Společenství dokázaným v 54. bodu odůvodnění.

4.4.4   Cenové podbízení

| (60) | Za účelem výpočtu úrovně cenového podbízení během OŠ bylo provedeno srovnání váženého průměru prodejních cen výrobců ze Společenství zařazených do vzorku s váženým průměrem vývozních cen vyvážejících výrobců z Norska zařazených do vzorku. Toto porovnání bylo provedeno pro srovnatelné typy lososa chovaného pro hospodářské účely a na stejné obchodní úrovni, konkrétně pro prodej prvnímu nezávislému zákazníkovi. Porovnání bylo provedeno po odečtení slev z cen a množstevních rabatů a ceny dovozu byly uvedeny jako CIF na hranice Společenství, upravené o cla. |
| --- | --- |

(60)

Za účelem výpočtu úrovně cenového podbízení během OŠ bylo provedeno srovnání váženého průměru prodejních cen výrobců ze Společenství zařazených do vzorku s váženým průměrem vývozních cen vyvážejících výrobců z Norska zařazených do vzorku. Toto porovnání bylo provedeno pro srovnatelné typy lososa chovaného pro hospodářské účely a na stejné obchodní úrovni, konkrétně pro prodej prvnímu nezávislému zákazníkovi. Porovnání bylo provedeno po odečtení slev z cen a množstevních rabatů a ceny dovozu byly uvedeny jako CIF na hranice Společenství, upravené o cla.

| (61) | Ceny výrobců ze Společenství, zařazených do vzorku, byly zváženy na úrovni ceny ze závodu, tj. bez nákladů na dopravu a na obchodní úrovni považované za srovnatelnou s obchodní úrovní pro dotčený dovoz. U těch výrobců ze Společenství, zařazených do vzorku, kteří prodávali ryby přímo z farmy s odečtením poplatku pro zpracovatelský závod, byla cena upravena tak, aby odrážela náklady na zpracování a balení a aby tak jejich ceny byly srovnatelné s cenami ostatních výrobců zařazených ve vzorku. Tato úprava byla provedena na základě nákladů vzniklých ostatním výrobcům, zařazeným ve vzorku, v souvislosti s těmito činnostmi nebo na základě skutečného poplatku uhrazeného zpracovatelskému závodu. |
| --- | --- |

(61)

Ceny výrobců ze Společenství, zařazených do vzorku, byly zváženy na úrovni ceny ze závodu, tj. bez nákladů na dopravu a na obchodní úrovni považované za srovnatelnou s obchodní úrovní pro dotčený dovoz. U těch výrobců ze Společenství, zařazených do vzorku, kteří prodávali ryby přímo z farmy s odečtením poplatku pro zpracovatelský závod, byla cena upravena tak, aby odrážela náklady na zpracování a balení a aby tak jejich ceny byly srovnatelné s cenami ostatních výrobců zařazených ve vzorku. Tato úprava byla provedena na základě nákladů vzniklých ostatním výrobcům, zařazeným ve vzorku, v souvislosti s těmito činnostmi nebo na základě skutečného poplatku uhrazeného zpracovatelskému závodu.

| (62) | Výsledky srovnání provedeného na základě vážených průměrů ukázaly, že během OŠ byly dotčené výrobky pocházející z Norska prodávány ve Společenství za ceny, které se podbízely cenám průmyslového odvětví Společenství v průměru o 15 %, pokud jsou vyjádřeny jako procento ceny průmyslového odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(62)

Výsledky srovnání provedeného na základě vážených průměrů ukázaly, že během OŠ byly dotčené výrobky pocházející z Norska prodávány ve Společenství za ceny, které se podbízely cenám průmyslového odvětví Společenství v průměru o 15 %, pokud jsou vyjádřeny jako procento ceny průmyslového odvětví Společenství.

4.5   Stav výrobního odvětví Společenství

| (63) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnoval přezkum dopadu dumpingových dovozů na výrobní odvětví Společenství posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Společenství v uvažovaném období. |
| --- | --- |

(63)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnoval přezkum dopadu dumpingových dovozů na výrobní odvětví Společenství posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Společenství v uvažovaném období.

4.5.1   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (64) | Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity průmyslového odvětví Společenství jako celku se vyvíjela takto:
  Tabulka 5
  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba (tuny) | 18 118 | 20 621 | 19 387 | 20 536 |
| Index | 100 | 114 | 107 | 113 |
| Výrobní kapacita (tuny) | 36 994 | 37 112 | 41 862 | 43 662 |
| Index | 100 | 100 | 113 | 118 |
| Využití kapacity | 49 % | 56 % | 46 % | 47 % |
| Index | 100 | 113 | 95 | 96 |
| Zdroj: průmyslové odvětví Společenství. |

(64)

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity průmyslového odvětví Společenství jako celku se vyvíjela takto:

Tabulka 5

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

2001

2002

2003

OŠ

Výroba (tuny)

18 118

20 621

19 387

20 536

Index

100

114

107

113

Výrobní kapacita (tuny)

36 994

37 112

41 862

43 662

Index

100

100

113

118

Využití kapacity

49 %

56 %

46 %

47 %

Index

100

113

95

96

Zdroj: průmyslové odvětví Společenství.

| (65) | Výroba Společenství nejprve vzrostla o 14 % v období mezi roky 2001 a 2002. Následně poklesla o 6 %, ale znovu vzrostla o 5 % v OŠ, přestože stále zůstala pod úrovní roku 2002. Jak ukazuje tabulka výše, výroba celkově vzrostla o 13 % během uvažovaného období. |
| --- | --- |

(65)

Výroba Společenství nejprve vzrostla o 14 % v období mezi roky 2001 a 2002. Následně poklesla o 6 %, ale znovu vzrostla o 5 % v OŠ, přestože stále zůstala pod úrovní roku 2002. Jak ukazuje tabulka výše, výroba celkově vzrostla o 13 % během uvažovaného období.

| (66) | Během uvažovaného období vzrostla výrobní kapacita o 18 %. K hlavnímu nárůstu došlo v roce 2003 (+ 13 %). Je nutné poznamenat, že produkce lososa chovaného pro hospodářské účely v Evropském společenství je účinně omezena vládními licencemi, které specifikují maximální množství živých ryb, které je možné chovat ve vodě na kterémkoli místě a v kteroukoli dobu. Uvedené údaje o kapacitě uvádějí teoretickou kapacitu na základě celkového licencovaného množství namísto fyzického množství chovaných ryb v sádkách a jiných výrobních zařízeních provozovaných výrobním odvětvím Společenství. Z toho důvodu se má za to, že tyto údaje o kapacitě nemají v analýze velký význam. |
| --- | --- |

(66)

Během uvažovaného období vzrostla výrobní kapacita o 18 %. K hlavnímu nárůstu došlo v roce 2003 (+ 13 %). Je nutné poznamenat, že produkce lososa chovaného pro hospodářské účely v Evropském společenství je účinně omezena vládními licencemi, které specifikují maximální množství živých ryb, které je možné chovat ve vodě na kterémkoli místě a v kteroukoli dobu. Uvedené údaje o kapacitě uvádějí teoretickou kapacitu na základě celkového licencovaného množství namísto fyzického množství chovaných ryb v sádkách a jiných výrobních zařízeních provozovaných výrobním odvětvím Společenství. Z toho důvodu se má za to, že tyto údaje o kapacitě nemají v analýze velký význam.

| (67) | Využití kapacity nejprve vzrostlo o 13 % v období mezi roky 2001 a 2002, ale v roce 2003 pokleslo přibližně o 18 % a během OŠ zůstalo více méně stejné. |
| --- | --- |

(67)

Využití kapacity nejprve vzrostlo o 13 % v období mezi roky 2001 a 2002, ale v roce 2003 pokleslo přibližně o 18 % a během OŠ zůstalo více méně stejné.

4.5.2   Stav zásob

| (68) | Je třeba poznamenat, že průmyslové odvětví Společenství nevytváří téměř žádné zásoby lososa chovaného pro hospodářské účely, ale prodává jej přímo po odlovu navazujícím výrobním odvětvím. Z toho důvodu se hodnocení stavu zásob nezdá být relevantním činitelem při průzkumu hospodářské situace výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(68)

Je třeba poznamenat, že průmyslové odvětví Společenství nevytváří téměř žádné zásoby lososa chovaného pro hospodářské účely, ale prodává jej přímo po odlovu navazujícím výrobním odvětvím. Z toho důvodu se hodnocení stavu zásob nezdá být relevantním činitelem při průzkumu hospodářské situace výrobního odvětví Společenství.

4.5.3   Objem prodeje, podíl na trhu, průměrné prodejní ceny za jednotku v ES a hospodářský růst

| (69) | Níže uvedené údaje ukazují prodej výrobního odvětví Společenství nezávislým zákazníkům na trhu Společenství.
  Tabulka 6
  Objem prodeje, podíl na trhu, průměrné prodejní ceny za jednotku v ES | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje (tuny) | 17 556 | 18 684 | 18 997 | 19 925 |
| Index | 100 | 106 | 108 | 113 |
| Podíl na trhu | 3,33 % | 3,38 % | 3,11 % | 3,28 % |
| Index | 100 | 102 | 93 | 99 |
| Průměrné prodejní ceny za jednotku (EUR/kg) | 3,03 | 3,00 | 2,61 | 2,84 |
| Index | 100 | 99 | 86 | 94 |
| Zdroj: Výrobní odvětví Společenství s ohledem na objem prodeje a podíl na trhu. Ohledně průměrné prodejní ceny za jednotku bylo výrobní odvětví Společenství zařazeno do vzorku na úrovni ze závodu. |

(69)

Níže uvedené údaje ukazují prodej výrobního odvětví Společenství nezávislým zákazníkům na trhu Společenství.

Tabulka 6

Objem prodeje, podíl na trhu, průměrné prodejní ceny za jednotku v ES

2001

2002

2003

OŠ

Objem prodeje (tuny)

17 556

18 684

18 997

19 925

Index

100

106

108

113

Podíl na trhu

3,33 %

3,38 %

3,11 %

3,28 %

Index

100

102

93

99

Průměrné prodejní ceny za jednotku (EUR/kg)

3,03

3,00

2,61

2,84

Index

100

99

86

94

Zdroj: Výrobní odvětví Společenství s ohledem na objem prodeje a podíl na trhu. Ohledně průměrné prodejní ceny za jednotku bylo výrobní odvětví Společenství zařazeno do vzorku na úrovni ze závodu.

| (70) | Objemy prodeje výrobního odvětví Společenství vrostly o 13 % mezi rokem 2001 a OŠ. Jinými slovy, výrobní odvětví Společenství dosáhlo navýšení objemu prodeje o 2 300 tun. Na tento výkon je také nutné nahlížet ve světle zvýšení spotřeby ve Společenství, které činilo 80 000 tun ve stejném období. |
| --- | --- |

(70)

Objemy prodeje výrobního odvětví Společenství vrostly o 13 % mezi rokem 2001 a OŠ. Jinými slovy, výrobní odvětví Společenství dosáhlo navýšení objemu prodeje o 2 300 tun. Na tento výkon je také nutné nahlížet ve světle zvýšení spotřeby ve Společenství, které činilo 80 000 tun ve stejném období.

| (71) | Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu celkově během uvažovaného období poklesl (- 1 %). Nejprve vzrostl v období mezi roky 2001 a 2002, poté prudce poklesl v roce 2003 a znovu narostl v OŠ, kdy zůstal lehce pod úrovní podílu na trhu v roce 2001. S ohledem na malý podíl výrobního odvětví Společenství na trhu je nutné poznamenat, že každá ztráta, i malá, má velký dopad na výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(71)

Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu celkově během uvažovaného období poklesl (- 1 %). Nejprve vzrostl v období mezi roky 2001 a 2002, poté prudce poklesl v roce 2003 a znovu narostl v OŠ, kdy zůstal lehce pod úrovní podílu na trhu v roce 2001. S ohledem na malý podíl výrobního odvětví Společenství na trhu je nutné poznamenat, že každá ztráta, i malá, má velký dopad na výrobní odvětví Společenství.

| (72) | V období od roku 2001 do OŠ poklesly průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Společenství o 6 %. K hlavnímu poklesu došlo v roce 2002 a 2003 (- 13 procentních bodů), zatímco mezi rokem 2003 a OŠ se ceny do určité míry obnovily (+ 8 procentních bodů). |
| --- | --- |

(72)

V období od roku 2001 do OŠ poklesly průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Společenství o 6 %. K hlavnímu poklesu došlo v roce 2002 a 2003 (- 13 procentních bodů), zatímco mezi rokem 2003 a OŠ se ceny do určité míry obnovily (+ 8 procentních bodů).

| (73) | Během uvažovaného období vzrostla spotřeba Společenství o 15 % a výrobní odvětví Společenství navýšilo svůj objem prodeje o 13 %. Nicméně během stejného období prodejní ceny výrobního odvětví Společenství poklesly (- 6 %), stejně jako jeho podíl na trhu (- 1 %). Ve stejnou dobu narostl dovoz z Norska přibližně o 35 % a levný dumpingový dovoz z Norska zvýšil svůj podíl na trhu o celých 8,6 procentních bodů. To znamená, že výrobní odvětví Společenství se plně nezúčastnilo růstu trhu v uvažovaném období. |
| --- | --- |

(73)

Během uvažovaného období vzrostla spotřeba Společenství o 15 % a výrobní odvětví Společenství navýšilo svůj objem prodeje o 13 %. Nicméně během stejného období prodejní ceny výrobního odvětví Společenství poklesly (- 6 %), stejně jako jeho podíl na trhu (- 1 %). Ve stejnou dobu narostl dovoz z Norska přibližně o 35 % a levný dumpingový dovoz z Norska zvýšil svůj podíl na trhu o celých 8,6 procentních bodů. To znamená, že výrobní odvětví Společenství se plně nezúčastnilo růstu trhu v uvažovaném období.

4.5.4   Rentabilita, návratnost investic a peněžní toky

| (74) | Rentabilita prodeje v ES představuje zisk vytvořený z prodeje lososa chovaného pro hospodářské účely na trh Společenství. Návratnost celkových aktiv a peněžní toky je možné měřit pouze na úrovni neužší skupiny výrobků, které zahrnují obdobný výrobek podle čl. 3 odst. 8 základního nařízení. V této souvislosti je nutné poznamenat, že losos chovaný pro hospodářské účely představoval více než 95 % hospodářské činnosti výrobního odvětví Společenství zařazeného do vzorku. |
| --- | --- |

(74)

Rentabilita prodeje v ES představuje zisk vytvořený z prodeje lososa chovaného pro hospodářské účely na trh Společenství. Návratnost celkových aktiv a peněžní toky je možné měřit pouze na úrovni neužší skupiny výrobků, které zahrnují obdobný výrobek podle čl. 3 odst. 8 základního nařízení. V této souvislosti je nutné poznamenat, že losos chovaný pro hospodářské účely představoval více než 95 % hospodářské činnosti výrobního odvětví Společenství zařazeného do vzorku.

| (75) | Kromě toho byla vypočítána návratnost investic na základě návratnosti celkových aktiv, jelikož společnosti tvořící výrobní odvětví Společenství jsou především, pokud ne výlučně, činné ve výrobě a prodeji dotčeného výrobku. Pro účely tohoto šetření je návratnost investic vyjádřena jako procentuální zisk z čisté zůstatkové hodnoty investic.
  Tabulka 7
  Rentabilita, návratnost investic a peněžní toky | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilita prodeje v ES | 7,2 % | – 2,9 % | – 6,2 % | – 4,0 % |
| Návratnost investic | 36,7 % | – 15,5 % | – 20,7 % | – 21,4 % |
| Peněžní toky (tisíce EUR) | 3 331 | – 11 | 951 | 698 |
| Zdroj: Výrobní odvětví Společenství zařazené do vzorku. |

(75)

Kromě toho byla vypočítána návratnost investic na základě návratnosti celkových aktiv, jelikož společnosti tvořící výrobní odvětví Společenství jsou především, pokud ne výlučně, činné ve výrobě a prodeji dotčeného výrobku. Pro účely tohoto šetření je návratnost investic vyjádřena jako procentuální zisk z čisté zůstatkové hodnoty investic.

Tabulka 7

Rentabilita, návratnost investic a peněžní toky

2001

2002

2003

OŠ

Rentabilita prodeje v ES

7,2 %

– 2,9 %

– 6,2 %

– 4,0 %

Návratnost investic

36,7 %

– 15,5 %

– 20,7 %

– 21,4 %

Peněžní toky (tisíce EUR)

3 331

– 11

951

698

Zdroj: Výrobní odvětví Společenství zařazené do vzorku.

| (76) | Během roku 2001 bylo výrobní odvětví Společenství rentabilní na úrovni 7,2 %. Během let 2001 a 2002 se rentabilita změnila ve ztrátu s poklesem o 10,1 procentních bodů. Od této doby výrobní odvětví Společenství vykazuje ztráty. Je nutné poznamenat, že situace se zhoršila ještě více mezi roky 2002 a 2003 se ztrátou 6,2 % (nebo 3,3 procentních bodů). Trvalá poptávka po lososu během OŠ umožnila výrobnímu odvětví Společenství lehce zvýšit jeho prodejní ceny a snížit ztrátu, která i přesto zůstala značná (- 4 %). Od začátku do konce uvažovaného období představovalo snížení rentability celých 11,2 procentních bodů. |
| --- | --- |

(76)

Během roku 2001 bylo výrobní odvětví Společenství rentabilní na úrovni 7,2 %. Během let 2001 a 2002 se rentabilita změnila ve ztrátu s poklesem o 10,1 procentních bodů. Od této doby výrobní odvětví Společenství vykazuje ztráty. Je nutné poznamenat, že situace se zhoršila ještě více mezi roky 2002 a 2003 se ztrátou 6,2 % (nebo 3,3 procentních bodů). Trvalá poptávka po lososu během OŠ umožnila výrobnímu odvětví Společenství lehce zvýšit jeho prodejní ceny a snížit ztrátu, která i přesto zůstala značná (- 4 %). Od začátku do konce uvažovaného období představovalo snížení rentability celých 11,2 procentních bodů.

| (77) | Během uvažovaného období návratnost investic a peněžní toky sledovaly podobný trend jako vývoj rentability. |
| --- | --- |

(77)

Během uvažovaného období návratnost investic a peněžní toky sledovaly podobný trend jako vývoj rentability.

4.5.5   Investice a schopnost získat kapitál

Tabulka 8
  Investice a schopnost získat kapitál

| | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investice (tisíce EUR) | 1 407 | 1 301 | 1 101 | 2 249 |
| Zdroj: Výrobní odvětví Společenství zařazené do vzorku. |

2001

2002

2003

OŠ

Investice (tisíce EUR)

1 407

1 301

1 101

2 249

Zdroj: Výrobní odvětví Společenství zařazené do vzorku.

| (78) | Investice Společenství se během uvažovaného období zvýšily. Nejprve se snížily v roce 2002 a 2003 a poté narostly během OŠ. Do určité míry je možné tyto investice odůvodnit trvalou poptávkou, která byla charakteristická pro uvažované období. Také bylo zjištěno, že značná část investic byla vynaložena na údržbu stávajících výrobních nástrojů, nebo na výměnu zařízení na konci jeho životního cyklu. Kromě toho výrobní odvětví Společenství v posledních letech vynaložilo značné úsilí na zvýšení své konkurenceschopnosti na tomto trhu. Byly přijaty kroky ke zlepšení jeho efektivnosti a snížení nákladů při boji proti rostoucí konkurenci, například v podobě společných dohod při nákupu krmiva, nebo společného marketingu a prodeje. Výrobní odvětví Společenství také procházelo procesem konsolidace. Došlo ke značným změnám ve struktuře výrobního odvětví Společenství produkujícího lososa s trendem snížit počet společností. Mnoho menších výrobců buď ukončilo svoji činnost nebo prodalo svoji společnost jiným výrobcům, kteří do ní investovali. |
| --- | --- |

(78)

Investice Společenství se během uvažovaného období zvýšily. Nejprve se snížily v roce 2002 a 2003 a poté narostly během OŠ. Do určité míry je možné tyto investice odůvodnit trvalou poptávkou, která byla charakteristická pro uvažované období. Také bylo zjištěno, že značná část investic byla vynaložena na údržbu stávajících výrobních nástrojů, nebo na výměnu zařízení na konci jeho životního cyklu. Kromě toho výrobní odvětví Společenství v posledních letech vynaložilo značné úsilí na zvýšení své konkurenceschopnosti na tomto trhu. Byly přijaty kroky ke zlepšení jeho efektivnosti a snížení nákladů při boji proti rostoucí konkurenci, například v podobě společných dohod při nákupu krmiva, nebo společného marketingu a prodeje. Výrobní odvětví Společenství také procházelo procesem konsolidace. Došlo ke značným změnám ve struktuře výrobního odvětví Společenství produkujícího lososa s trendem snížit počet společností. Mnoho menších výrobců buď ukončilo svoji činnost nebo prodalo svoji společnost jiným výrobcům, kteří do ní investovali.

| (79) | Během uvažovaného období bylo zjištěno, že výrobní odvětví Společenství začalo mít větší potíže se získáváním kapitálu. Schopnost výrobního odvětví Společenství získat kapitál je nutné také vidět ve světle vývoje peněžních toků výrobního odvětví Společenství, které byly během OŠ záporné. Také je zřejmé, že ztráty nahromaděné výrobním odvětvím Společenství a úroveň prodejních cen během uvažovaného období hrály negativní roli při hledání vnějších zdrojů financování. |
| --- | --- |

(79)

Během uvažovaného období bylo zjištěno, že výrobní odvětví Společenství začalo mít větší potíže se získáváním kapitálu. Schopnost výrobního odvětví Společenství získat kapitál je nutné také vidět ve světle vývoje peněžních toků výrobního odvětví Společenství, které byly během OŠ záporné. Také je zřejmé, že ztráty nahromaděné výrobním odvětvím Společenství a úroveň prodejních cen během uvažovaného období hrály negativní roli při hledání vnějších zdrojů financování.

4.5.6   Zaměstnanost a produktivita

Tabulka 9
  Zaměstnanost a produktivita

| | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců | 254 | 272 | 269 | 265 |
| Index | 100 | 107 | 106 | 104 |
| Produktivita (tuna/zaměstnanec) | 71,3 | 75,8 | 72,1 | 77,5 |
| Index | 100 | 106 | 101 | 108 |
| Zdroj: Výrobní odvětví Společenství |

2001

2002

2003

OŠ

Počet zaměstnanců

254

272

269

265

Index

100

107

106

104

Produktivita (tuna/zaměstnanec)

71,3

75,8

72,1

77,5

Index

100

106

101

108

Zdroj: Výrobní odvětví Společenství

| (80) | Mezi rokem 2001 a OŠ se zaměstnanost (celková) ve výrobním odvětví Společenství zvýšila o 4 %. Nicméně k tomuto nárůstu došlo v období mezi roky 2001 a 2002 (+ 7 %) a je možné jej odůvodnit nárůstem výroby zaznamenaným během uvažovaného období. Jak ukazuje výše uvedená tabulka, nárůst zaměstnanosti dosažený v roce 2002 nebylo možné udržet z důvodu situace na trhu a následoval pokles v roce 2003 a během OŠ. |
| --- | --- |

(80)

Mezi rokem 2001 a OŠ se zaměstnanost (celková) ve výrobním odvětví Společenství zvýšila o 4 %. Nicméně k tomuto nárůstu došlo v období mezi roky 2001 a 2002 (+ 7 %) a je možné jej odůvodnit nárůstem výroby zaznamenaným během uvažovaného období. Jak ukazuje výše uvedená tabulka, nárůst zaměstnanosti dosažený v roce 2002 nebylo možné udržet z důvodu situace na trhu a následoval pokles v roce 2003 a během OŠ.

| (81) | Přestože lehce vzrostla zaměstnanost, výrobní odvětví Společenství dosáhlo během uvažovaného období zvýšení své produktivity. S uvážením úrovně výroby a úrovně zaměstnanosti vzrostla produktivita o 8 % během uvažovaného období. |
| --- | --- |

(81)

Přestože lehce vzrostla zaměstnanost, výrobní odvětví Společenství dosáhlo během uvažovaného období zvýšení své produktivity. S uvážením úrovně výroby a úrovně zaměstnanosti vzrostla produktivita o 8 % během uvažovaného období.

4.5.7   Mzdy

Tabulka 10
  Mzdy

| | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mzdy (000.EUR) | 4 620 | 4 223 | 4 015 | 3 765 |
| Index | 100 | 91 | 87 | 81 |
| Zdroj: Výrobní odvětví Společenství zařazené do vzorku |

2001

2002

2003

OŠ

Mzdy (000.EUR)

4 620

4 223

4 015

3 765

Index

100

91

87

81

Zdroj: Výrobní odvětví Společenství zařazené do vzorku

| (82) | Během uvažovaného období bylo nutné snížit mzdy o 19 %. |
| --- | --- |

(82)

Během uvažovaného období bylo nutné snížit mzdy o 19 %.

4.5.8   Obnova po minulém dumpingu

| (83) | Je nutné poznamenat, že v období od září 1997 do května 2003 podstatné množství dovozu lososa chovaného pro hospodářské účely pocházejícího z Norska podléhalo cenovým závazkům v souvislosti se stávajícími antidumpingovými a protisubvenčními opatřeními. Zatímco výrobní odvětví Společenství bylo v roce 2001 rentabilní, v průběhu roku 2002 začalo porušování těchto cenových závazků ze strany některých norských vyvážejících výrobců znehodnocovat účinnost tohoto nástroje a způsobilo klesání cen. Současné šetření ukazuje, že ceny vyvážejících výrobců v Norsku poklesly od roku 2001 o 16 %. K hlavnímu snížení ceny došlo od roku 2002, kdy začal nárůst porušování tehdy platných závazků. Za těchto okolností se má za to, že obnova po minulém dumpingu nebyla možná. |
| --- | --- |

(83)

Je nutné poznamenat, že v období od září 1997 do května 2003 podstatné množství dovozu lososa chovaného pro hospodářské účely pocházejícího z Norska podléhalo cenovým závazkům v souvislosti se stávajícími antidumpingovými a protisubvenčními opatřeními. Zatímco výrobní odvětví Společenství bylo v roce 2001 rentabilní, v průběhu roku 2002 začalo porušování těchto cenových závazků ze strany některých norských vyvážejících výrobců znehodnocovat účinnost tohoto nástroje a způsobilo klesání cen. Současné šetření ukazuje, že ceny vyvážejících výrobců v Norsku poklesly od roku 2001 o 16 %. K hlavnímu snížení ceny došlo od roku 2002, kdy začal nárůst porušování tehdy platných závazků. Za těchto okolností se má za to, že obnova po minulém dumpingu nebyla možná.

4.5.9   Velikost skutečného dumpingového rozpětí

| (84) | Dopad velikosti skutečného dumpingového rozpětí na situaci výrobního odvětví Společenství, které je také podstatné, není možné považovat za zanedbatelný s uvážením objemu a cen dotčeného dovozu. |
| --- | --- |

(84)

Dopad velikosti skutečného dumpingového rozpětí na situaci výrobního odvětví Společenství, které je také podstatné, není možné považovat za zanedbatelný s uvážením objemu a cen dotčeného dovozu.

4.6   Závěr o újmě

| (85) | Šetření ukázalo, že mezi rokem 2001 a OŠ se dovoz dotčeného výrobku na trh Společenství uskutečňoval v průběžně se zvyšujících množstvích a velkých objemech (+ 35 %), zvláště pak mezi roky 2002 a 2003. Během stejného období průměrné ceny dumpingových dovozů postupně klesly o 16 %, s prudkým poklesem mezi roky 2002 a 2003 a od té doby zůstaly na velmi nízké úrovni. Bylo zjištěno, že během uvažovaného období norský podíl na trhu vzrostl o 17 % nebo 8,6 procentního bodu. |
| --- | --- |

(85)

Šetření ukázalo, že mezi rokem 2001 a OŠ se dovoz dotčeného výrobku na trh Společenství uskutečňoval v průběžně se zvyšujících množstvích a velkých objemech (+ 35 %), zvláště pak mezi roky 2002 a 2003. Během stejného období průměrné ceny dumpingových dovozů postupně klesly o 16 %, s prudkým poklesem mezi roky 2002 a 2003 a od té doby zůstaly na velmi nízké úrovni. Bylo zjištěno, že během uvažovaného období norský podíl na trhu vzrostl o 17 % nebo 8,6 procentního bodu.

| (86) | Co se týče hospodářské situace výrobního odvětví Společenství, prozkoumání výše uvedených ukazatelů znázorňuje, že mezi rokem 2001 a OŠ se tato situace postupně zhoršovala. Zatímco některé činitele vykazovaly pozitivní trend během uvažovaného období (výroba, výrobní kapacita, objemy prodeje), většina ukazatelů se vyvíjela negativně (prodejní ceny, podíl na trhu, rentabilita, peněžní toky, návratnost investic, mzdy). |
| --- | --- |

(86)

Co se týče hospodářské situace výrobního odvětví Společenství, prozkoumání výše uvedených ukazatelů znázorňuje, že mezi rokem 2001 a OŠ se tato situace postupně zhoršovala. Zatímco některé činitele vykazovaly pozitivní trend během uvažovaného období (výroba, výrobní kapacita, objemy prodeje), většina ukazatelů se vyvíjela negativně (prodejní ceny, podíl na trhu, rentabilita, peněžní toky, návratnost investic, mzdy).

| (87) | Co se týče pozitivního vývoje výroby a objemu prodeje, bylo zjištěno, že tento nárůst výrobnímu odvětví Společenství pouze umožnil znovu získat ztracený podíl na trhu během OŠ a udržet si znovu získaný podíl na trhu. Výrobní kapacita byla považována za údaje s omezenou platností, protože údaje o kapacitě jsou teoretické, postavené na základě celkového licencovaného množství, namísto na fyzickém chovaném množství. Využití kapacity v tomto období kleslo z 49 % na 47 %, zatímco produktivita vzrostla především díky většímu využití automatizace (+ 8 %). Během uvažovaného období byl trh Společenství charakteristický trvalou poptávkou, protože spotřeba vzrostla o 15 % nebo o 80 000 tun. Přestože se výrobnímu odvětví Společenství podařilo zvýšit výrobu a objem prodeje o 13 %, pouze si tím zachovalo svůj podíl na trhu. Za stejnou dobu se norským výrobcům podařilo zvýšit jejich prodej o 93 000 tun a získat podstatný podíl na trhu. |
| --- | --- |

(87)

Co se týče pozitivního vývoje výroby a objemu prodeje, bylo zjištěno, že tento nárůst výrobnímu odvětví Společenství pouze umožnil znovu získat ztracený podíl na trhu během OŠ a udržet si znovu získaný podíl na trhu. Výrobní kapacita byla považována za údaje s omezenou platností, protože údaje o kapacitě jsou teoretické, postavené na základě celkového licencovaného množství, namísto na fyzickém chovaném množství. Využití kapacity v tomto období kleslo z 49 % na 47 %, zatímco produktivita vzrostla především díky většímu využití automatizace (+ 8 %). Během uvažovaného období byl trh Společenství charakteristický trvalou poptávkou, protože spotřeba vzrostla o 15 % nebo o 80 000 tun. Přestože se výrobnímu odvětví Společenství podařilo zvýšit výrobu a objem prodeje o 13 %, pouze si tím zachovalo svůj podíl na trhu. Za stejnou dobu se norským výrobcům podařilo zvýšit jejich prodej o 93 000 tun a získat podstatný podíl na trhu.

| (88) | Navíc, ke zvýšení objemu prodeje výrobního odvětví Společenství došlo za cenu klesajících cen. To vedlo ke klesání rentability ze zisku do ztráty (ze 7,2 % v roce 2001 do ztráty - 2,9 %, - 6,2 % a - 4,0 % v letech 2002, 2003 a během OŠ). Návratnost investic a peněžní toky sledovaly podobný trend jako rentabilita. Také došlo ke snížení mezd během uvažovaného období (- 19 %). |
| --- | --- |

(88)

Navíc, ke zvýšení objemu prodeje výrobního odvětví Společenství došlo za cenu klesajících cen. To vedlo ke klesání rentability ze zisku do ztráty (ze 7,2 % v roce 2001 do ztráty - 2,9 %, - 6,2 % a - 4,0 % v letech 2002, 2003 a během OŠ). Návratnost investic a peněžní toky sledovaly podobný trend jako rentabilita. Také došlo ke snížení mezd během uvažovaného období (- 19 %).

| (89) | S uvážením všech těchto činitelů je prozatímním závěrem skutečnost, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu článku 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(89)

S uvážením všech těchto činitelů je prozatímním závěrem skutečnost, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu článku 3 základního nařízení.

5.   PŘÍČINY

5.1   Předběžná poznámka

| (90) | Za účelem dosažení prozatímního závěru o tom, zda existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou výrobního odvětví Společenství Komise nejprve v souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení prověřila dopad dumpingového dovozu z dotčené země na situaci v tomto výrobním odvětví. |
| --- | --- |

(90)

Za účelem dosažení prozatímního závěru o tom, zda existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou výrobního odvětví Společenství Komise nejprve v souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení prověřila dopad dumpingového dovozu z dotčené země na situaci v tomto výrobním odvětví.

| (91) | Zadruhé, v souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení, Komise také prověřila jiné činitele, které mohly působit újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby bylo zajištěno, že jakákoli újma působená těmito činiteli není mylně připisována dumpingovému dovozu. Jiné známé činitele než dumpingové dovozy, které ve stejnou dobu mohly působit újmu výrobnímu odvětví Společenství, se rovněž zkoumaly, aby bylo zajištěno, že možná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude přičítána dumpingovým dovozům. |
| --- | --- |

(91)

Zadruhé, v souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení, Komise také prověřila jiné činitele, které mohly působit újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby bylo zajištěno, že jakákoli újma působená těmito činiteli není mylně připisována dumpingovému dovozu. Jiné známé činitele než dumpingové dovozy, které ve stejnou dobu mohly působit újmu výrobnímu odvětví Společenství, se rovněž zkoumaly, aby bylo zajištěno, že možná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude přičítána dumpingovým dovozům.

5.2   Dopad dumpingových dovozů z dotčené země

| (92) | Spojitost mezi újmou utrpěnou výrobním odvětvím Společenství a dumpingovými dovozy je prokázána zejména tímto souvisejícím vývojem: od roku 2001 do konce OŠ objem dovozu norského lososa chovaného pro hospodářské účely do Společenství vzrostl o 35 % a jeho podíl na trhu se zvýšil na 59,6 %, což znamená zisk 8,6 procentních bodů na úkor výrobního odvětví Společenství. Během uvažovaného období klesly norské ceny o 16 %. |
| --- | --- |

(92)

Spojitost mezi újmou utrpěnou výrobním odvětvím Společenství a dumpingovými dovozy je prokázána zejména tímto souvisejícím vývojem: od roku 2001 do konce OŠ objem dovozu norského lososa chovaného pro hospodářské účely do Společenství vzrostl o 35 % a jeho podíl na trhu se zvýšil na 59,6 %, což znamená zisk 8,6 procentních bodů na úkor výrobního odvětví Společenství. Během uvažovaného období klesly norské ceny o 16 %.

| (93) | Tento vývoj norského dovozu souvisel s velkými finančními ztrátami výrobců ze Společenství. Samozřejmě souvisel vývoj dovozu z Norska s podstatným klesajícím trendem hlavních hospodářských ukazatelů, ke kterému docházelo ve výrobním odvětví Společenství od roku 2001 do konce OŠ. Mezi rokem 2002 a OŠ, kdy ceny z Norska klesly přibližně o 13 %, klesly prodejní ceny o 5 % a ztráta podílu výrobního odvětví Společenství na trhu představovala celé 3 %. V důsledku toho utrpělo výrobní odvětví Společenství během OŠ a během dvou předcházejících let ztráty. Protože se obecně přijímá, že dovoz z Norska je na trhu Společenství zejména díky jeho velkému objemu cenovým leaderem, co se týče lososa chovaného pro hospodářské účely, podléhalo výrobní odvětví Společenství silnému cenovému tlaku zhoršovanému dumpingovým dovozem na trh Společenství. Dopad cenového tlaku je dále dokázán cenovým podbízením uskutečňovaným norskými vyvážejícími výrobci a cenami výrobního odvětví Společenství, které byly během OŠ značně stlačeny. |
| --- | --- |

(93)

Tento vývoj norského dovozu souvisel s velkými finančními ztrátami výrobců ze Společenství. Samozřejmě souvisel vývoj dovozu z Norska s podstatným klesajícím trendem hlavních hospodářských ukazatelů, ke kterému docházelo ve výrobním odvětví Společenství od roku 2001 do konce OŠ. Mezi rokem 2002 a OŠ, kdy ceny z Norska klesly přibližně o 13 %, klesly prodejní ceny o 5 % a ztráta podílu výrobního odvětví Společenství na trhu představovala celé 3 %. V důsledku toho utrpělo výrobní odvětví Společenství během OŠ a během dvou předcházejících let ztráty. Protože se obecně přijímá, že dovoz z Norska je na trhu Společenství zejména díky jeho velkému objemu cenovým leaderem, co se týče lososa chovaného pro hospodářské účely, podléhalo výrobní odvětví Společenství silnému cenovému tlaku zhoršovanému dumpingovým dovozem na trh Společenství. Dopad cenového tlaku je dále dokázán cenovým podbízením uskutečňovaným norskými vyvážejícími výrobci a cenami výrobního odvětví Společenství, které byly během OŠ značně stlačeny.

5.3   Dopad jiných činitelů

5.3.1   Dopad dovozů pocházejících z ostatních třetích zemí

| (94) | Dovoz ze třetích zemí, které nebyly vzaty v úvahu při tomto šetření, se během uvažovaného období vyvíjel takto:
  Tabulka 11
  Dovozy pocházející z ostatních třetích zemí | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celkem z ostatních třetích zemí jiných než Norsko (tuny) | 82 082 | 106 154 | 108 157 | 117 994 |
| Index | 100 | 129 | 132 | 144 |
| Podíl na trhu | 15,5 % | 19,3 % | 17,7 % | 19,4 % |
| Průměrná cena (€ za kg) | 2,86 | 2,34 | 2,15 | 2,23 |
| USA (tuny) | 5 011 | 26 359 | 27 233 | 24 624 |
| Index | 100 | 526 | 543 | 491 |
| Podíl na trhu | 0,9 % | 4,8 % | 4,5 % | 4,0 % |
| Průměrná cena (€ za kg) | 2,35 | 1,73 | 1,57 | 1,69 |
| Kanada (tuny) | 593 | 3 592 | 6 490 | 6 940 |
| Index | 100 | 605 | 1094 | 1170 |
| Podíl na trhu | 0,1 % | 0,7 % | 1,1 % | 1,1 % |
| Průměrná cena (€ za kg) | 2,90 | 1,89 | 1,72 | 1,77 |
| Chile (tuny) | 26 442 | 28 669 | 19 455 | 24 547 |
| Index | 100 | 108 | 74 | 93 |
| Podíl na trhu | 5,0 % | 5,2 % | 3,2 % | 4,0 % |
| Průměrná cena (€ za kg) | 2,93 | 2,36 | 2,60 | 2,89 |
| Faerské ostrovy (tuny) | 40 505 | 37 075 | 41 202 | 37 108 |
| Index | 100 | 92 | 102 | 92 |
| Podíl na trhu | 7,7 % | 6,7 % | 6,7 % | 6,1 % |
| Průměrná cena (€ za kg) | 2,95 | 2,78 | 2,50 | 2,57 |
| Zdroj: Eurostat |

(94)

Dovoz ze třetích zemí, které nebyly vzaty v úvahu při tomto šetření, se během uvažovaného období vyvíjel takto:

Tabulka 11

Dovozy pocházející z ostatních třetích zemí

2001

2002

2003

OŠ

Celkem z ostatních třetích zemí jiných než Norsko (tuny)

82 082

106 154

108 157

117 994

Index

100

129

132

144

Podíl na trhu

15,5 %

19,3 %

17,7 %

19,4 %

Průměrná cena (€ za kg)

2,86

2,34

2,15

2,23

USA (tuny)

5 011

26 359

27 233

24 624

Index

100

526

543

491

Podíl na trhu

0,9 %

4,8 %

4,5 %

4,0 %

Průměrná cena (€ za kg)

2,35

1,73

1,57

1,69

Kanada (tuny)

593

3 592

6 490

6 940

Index

100

605

1094

1170

Podíl na trhu

0,1 %

0,7 %

1,1 %

1,1 %

Průměrná cena (€ za kg)

2,90

1,89

1,72

1,77

Chile (tuny)

26 442

28 669

19 455

24 547

Index

100

108

74

93

Podíl na trhu

5,0 %

5,2 %

3,2 %

4,0 %

Průměrná cena (€ za kg)

2,93

2,36

2,60

2,89

Faerské ostrovy (tuny)

40 505

37 075

41 202

37 108

Index

100

92

102

92

Podíl na trhu

7,7 %

6,7 %

6,7 %

6,1 %

Průměrná cena (€ za kg)

2,95

2,78

2,50

2,57

Zdroj: Eurostat

| (95) | Výše uvedená tabulka ukazuje objem vývozu, podíly na trhu a průměrné ceny dovezeného lososa chovaného pro hospodářské účely ze všech zemí jiných než Norsko a jednotlivě pro tradiční dovozce, tj. USA, Kanada, Chile a Faerské ostrovy. |
| --- | --- |

(95)

Výše uvedená tabulka ukazuje objem vývozu, podíly na trhu a průměrné ceny dovezeného lososa chovaného pro hospodářské účely ze všech zemí jiných než Norsko a jednotlivě pro tradiční dovozce, tj. USA, Kanada, Chile a Faerské ostrovy.

| (96) | Je nutné poznamenat, že statistiky o dovozu nerozlišují mezi lososem chovaným pro hospodářské účely a volně žijícím lososem. Nicméně na základě informací získaných během šetření se zdá, že největší část dovozu z USA a Kanady představuje volně žijící losos, takže není pravděpodobné, že dovoz z těchto zemí by měl podstatný dopad na situaci ve výrobním odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(96)

Je nutné poznamenat, že statistiky o dovozu nerozlišují mezi lososem chovaným pro hospodářské účely a volně žijícím lososem. Nicméně na základě informací získaných během šetření se zdá, že největší část dovozu z USA a Kanady představuje volně žijící losos, takže není pravděpodobné, že dovoz z těchto zemí by měl podstatný dopad na situaci ve výrobním odvětví Společenství.

| (97) | Výše uvedená tabulka také ukazuje, že dovozní ceny z Chile byly nad úrovní cen výrobního odvětví Společenství během OŠ a že ceny lososa chovaného pro hospodářské účely se značně lišily u ostatních třetích zemí. Dovozní ceny z Faerských ostrovů byly nižší než ceny účtované norskými vyvážejícími výrobci, ale je nutné poznamenat, že objem dovozu z Chile a Faerských ostrovů klesl o 7 % respektive 8 % během uvažovaného období. |
| --- | --- |

(97)

Výše uvedená tabulka také ukazuje, že dovozní ceny z Chile byly nad úrovní cen výrobního odvětví Společenství během OŠ a že ceny lososa chovaného pro hospodářské účely se značně lišily u ostatních třetích zemí. Dovozní ceny z Faerských ostrovů byly nižší než ceny účtované norskými vyvážejícími výrobci, ale je nutné poznamenat, že objem dovozu z Chile a Faerských ostrovů klesl o 7 % respektive 8 % během uvažovaného období.

| (98) | Na tento vývoj se musí nahlížet ve světle vývoje spotřeby a dumpingového dovozu z Norska. Jak je uvedeno v 51. bodu odůvodnění, během uvažovaného období vzrostla spotřeba o 15 % a během OŠ zůstala spotřeba téměř na stejné úrovni jako v roce 2003, se slabým poklesem o 0,5 %. Jak bylo vysvětleno v 55. bodu odůvodnění, během uvažovaného období dovoz z Norska vzrostl přibližně o 35 % a nárůst mezi rokem 2003 a OŠ byl přibližně 3,1 %. |
| --- | --- |

(98)

Na tento vývoj se musí nahlížet ve světle vývoje spotřeby a dumpingového dovozu z Norska. Jak je uvedeno v 51. bodu odůvodnění, během uvažovaného období vzrostla spotřeba o 15 % a během OŠ zůstala spotřeba téměř na stejné úrovni jako v roce 2003, se slabým poklesem o 0,5 %. Jak bylo vysvětleno v 55. bodu odůvodnění, během uvažovaného období dovoz z Norska vzrostl přibližně o 35 % a nárůst mezi rokem 2003 a OŠ byl přibližně 3,1 %.

| (99) | S ohledem na výše uvedené se prozatímně stanovuje závěr, že dovoz z ostatních třetích zemí do Společenství nemohl být určujícím důvodem pro podstatnou újmu utrpěnou výrobním odvětvím Společenství. |
| --- | --- |

(99)

S ohledem na výše uvedené se prozatímně stanovuje závěr, že dovoz z ostatních třetích zemí do Společenství nemohl být určujícím důvodem pro podstatnou újmu utrpěnou výrobním odvětvím Společenství.

5.3.2   Dopad změn ve struktuře spotřeby

| (100) | Během uvažovaného období vzrostla spotřeba lososa chovaného pro hospodářské účely ve Společenství o 15 % a dosáhla úrovně téměř 608 000 tun v OŠ. Výrobní odvětví Společenství čerpalo výhody z tohoto růstu zvýšením své výroby a objemu prodeje. Z tohoto důvodu se má za to, že vývoj spotřeby nepřispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(100)

Během uvažovaného období vzrostla spotřeba lososa chovaného pro hospodářské účely ve Společenství o 15 % a dosáhla úrovně téměř 608 000 tun v OŠ. Výrobní odvětví Společenství čerpalo výhody z tohoto růstu zvýšením své výroby a objemu prodeje. Z tohoto důvodu se má za to, že vývoj spotřeby nepřispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.

| (101) | Byla vznesena námitka, že došlo k údajnému poklesu spotřeby ve Velké Británii a to způsobilo újmu výrobcům ze Společenství. Nicméně není možné izolovat trh Velké Británie od trhu Společenství a zvýšení spotřeby zjištěné ve Společenství během uvažovaného období. Snížení poptávky po lososu chovaném pro hospodářské účely v určité části Společenství, zatímco celková poptávka roste, nemůže být považováno za příčinu zhoršené hospodářské situace výrobního odvětví Společenství. Z toho důvodu bylo prozatímně zjištěno, že změny ve struktuře spotřeby nepřispěly k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(101)

Byla vznesena námitka, že došlo k údajnému poklesu spotřeby ve Velké Británii a to způsobilo újmu výrobcům ze Společenství. Nicméně není možné izolovat trh Velké Británie od trhu Společenství a zvýšení spotřeby zjištěné ve Společenství během uvažovaného období. Snížení poptávky po lososu chovaném pro hospodářské účely v určité části Společenství, zatímco celková poptávka roste, nemůže být považováno za příčinu zhoršené hospodářské situace výrobního odvětví Společenství. Z toho důvodu bylo prozatímně zjištěno, že změny ve struktuře spotřeby nepřispěly k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.

5.3.3   Dopad změn ve vývozní výkonnosti výrobního odvětví Společenství

Tabulka 12
  Objemy vývozu výrobního odvětví Společenství

| | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vývoz (tuny) | 169 | 211 | 348 | 423 |
| Zdroj: výrobní odvětví Společenství. |

2001

2002

2003

OŠ

Vývoz (tuny)

169

211

348

423

Zdroj: výrobní odvětví Společenství.

| (102) | Také byl přezkoumán dopad kolísání úrovně vývozu uskutečňovaného výrobním odvětvím Společenství. Vývoz se zvýšil o 150 %. Ve světle obtížné situace na trhu Společenství usilovalo výrobní odvětví Společenství o zvýšení svého vývozu, který přesto nevzrostl na více než přibližně 2 % jeho celkové výroby a prodeje. Z toho důvodu se prozatímně stanovuje závěr, že změny v úrovni vývozu nebyly příčinou podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. V každém případě se poznamenává, že údaje o rentabilitě jsou založeny na údajích týkajících se pouze prodeje nespřízněným zákazníkům ve Společenství. |
| --- | --- |

(102)

Také byl přezkoumán dopad kolísání úrovně vývozu uskutečňovaného výrobním odvětvím Společenství. Vývoz se zvýšil o 150 %. Ve světle obtížné situace na trhu Společenství usilovalo výrobní odvětví Společenství o zvýšení svého vývozu, který přesto nevzrostl na více než přibližně 2 % jeho celkové výroby a prodeje. Z toho důvodu se prozatímně stanovuje závěr, že změny v úrovni vývozu nebyly příčinou podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. V každém případě se poznamenává, že údaje o rentabilitě jsou založeny na údajích týkajících se pouze prodeje nespřízněným zákazníkům ve Společenství.

5.3.4   Ostatní výrobci ze Společenství spříznění s norskými výrobci/dovozci

| (103) | Bylo prošetřeno, zda byla újma výrobního odvětví Společenství způsobená jinými výrobci v ES, kteří jsou spříznění s norskými výrobci. Jak bylo uvedeno ve 44. bodu odůvodnění, tyto společnosti nebyly zařazeny do pojmu výrobní odvětví Společenství na základě čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(103)

Bylo prošetřeno, zda byla újma výrobního odvětví Společenství způsobená jinými výrobci v ES, kteří jsou spříznění s norskými výrobci. Jak bylo uvedeno ve 44. bodu odůvodnění, tyto společnosti nebyly zařazeny do pojmu výrobní odvětví Společenství na základě čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

| (104) | Pět výrobců ze Společenství, kteří jsou spříznění s norskými výrobci/dovozci, předložilo smysluplnou odpověď na dotazník. Tito výrobci představovali přibližně 54 % ostatních výrobců ve Společenství, kteří jsou spříznění s norskými výrobci/dovozci.
  Tabulka 13
  Objem prodeje, podíl na trhu a průměrné prodejní ceny nespřízněným zákazníkům výrobců ze Společenství, kteří jsou spříznění s norskými výrobci/dovozci | 2001 | 2002 | 2003 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodej nespřízněným zákazníkům v ES (tuny) | 67 983 | 71 879 | 76 175 | 72 255 |
| Index | 100 | 105 | 112 | 106 |
| Podíl na trhu | 12,8 % | 13,0 % | 12,4 % | 11,9 % |
| Průměrná cena (€ za kg) | 2,90 | 2,84 | 2,73 | 2,76 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník od výrobců z ES spřízněných s norskými výrobci/dovozci |

(104)

Pět výrobců ze Společenství, kteří jsou spříznění s norskými výrobci/dovozci, předložilo smysluplnou odpověď na dotazník. Tito výrobci představovali přibližně 54 % ostatních výrobců ve Společenství, kteří jsou spříznění s norskými výrobci/dovozci.

Tabulka 13

Objem prodeje, podíl na trhu a průměrné prodejní ceny nespřízněným zákazníkům výrobců ze Společenství, kteří jsou spříznění s norskými výrobci/dovozci

2001

2002

2003

OŠ

Prodej nespřízněným zákazníkům v ES (tuny)

67 983

71 879

76 175

72 255

Index

100

105

112

106

Podíl na trhu

12,8 %

13,0 %

12,4 %

11,9 %

Průměrná cena (€ za kg)

2,90

2,84

2,73

2,76

Zdroj: odpovědi na dotazník od výrobců z ES spřízněných s norskými výrobci/dovozci

| (105) | Výše uvedená tabulka ukazuje, že na základě odpovědí na dotazníky vzrostl během uvažovaného období objem prodeje pěti spolupracujících společností o 6 % a pokles jejich cen představoval přibližně 5 %, obecně ve shodě s vývojem výrobního odvětví Společenství. Navíc bylo zjištěno, že jejich podíl na trhu klesl přibližně o 1 procentní bod během uvažovaného období, což se také shoduje s vývojem u výrobního odvětví Společenství a že jejich prodejní ceny byly nad úrovní cen norských vyvážejících výrobců (přibližně o 5 % během OŠ). Ve stejném časovém období dosáhli norští vývozci zvýšení jejich prodeje o 93 000 tun a získali větší podíl na trhu. Nicméně je zjevné, že zhoršení hospodářské situace výrobců ve Společenství, kteří jsou spříznění s norskými výrobci/dovozci nemohlo být tak výrazné, jako v případě hospodářské situace výrobního odvětví ve Společenství. |
| --- | --- |

(105)

Výše uvedená tabulka ukazuje, že na základě odpovědí na dotazníky vzrostl během uvažovaného období objem prodeje pěti spolupracujících společností o 6 % a pokles jejich cen představoval přibližně 5 %, obecně ve shodě s vývojem výrobního odvětví Společenství. Navíc bylo zjištěno, že jejich podíl na trhu klesl přibližně o 1 procentní bod během uvažovaného období, což se také shoduje s vývojem u výrobního odvětví Společenství a že jejich prodejní ceny byly nad úrovní cen norských vyvážejících výrobců (přibližně o 5 % během OŠ). Ve stejném časovém období dosáhli norští vývozci zvýšení jejich prodeje o 93 000 tun a získali větší podíl na trhu. Nicméně je zjevné, že zhoršení hospodářské situace výrobců ve Společenství, kteří jsou spříznění s norskými výrobci/dovozci nemohlo být tak výrazné, jako v případě hospodářské situace výrobního odvětví ve Společenství.

| (106) | Z toho důvodu se má prozatímně za to, že výrobci z ES, kteří jsou spříznění s norskými výrobci/dovozci, žádným podstatným způsobem nepřispěli k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(106)

Z toho důvodu se má prozatímně za to, že výrobci z ES, kteří jsou spříznění s norskými výrobci/dovozci, žádným podstatným způsobem nepřispěli k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.

5.3.5   Dopad zvýšené úmrtnosti na výrobu a objem prodeje

| (107) | Jedna zúčastněná strana vznesla námitku, že vyšší než běžná úmrtnost ryb v Irsku a vznik ohniska choroby ve Velké Británii a v Irsku v roce 2002 a 2003 mohly způsobit značnou ztrátu výroby a objemu prodeje. Nicméně bylo zjištěno, že tyto činitele se omezovaly pouze na malý počet farem a nemohly mít podstatný vliv na celková čísla. Jak je uvedeno v 64. a 69. bodu odůvodnění, výroba a objem prodeje výrobního odvětví Společenství během uvažovaného období vzrostly. Z toho důvodu se stanovuje prozatímní závěr, že vyšší než běžná úmrtnost ryb nebyla příčinou podstatné újmy. |
| --- | --- |

(107)

Jedna zúčastněná strana vznesla námitku, že vyšší než běžná úmrtnost ryb v Irsku a vznik ohniska choroby ve Velké Británii a v Irsku v roce 2002 a 2003 mohly způsobit značnou ztrátu výroby a objemu prodeje. Nicméně bylo zjištěno, že tyto činitele se omezovaly pouze na malý počet farem a nemohly mít podstatný vliv na celková čísla. Jak je uvedeno v 64. a 69. bodu odůvodnění, výroba a objem prodeje výrobního odvětví Společenství během uvažovaného období vzrostly. Z toho důvodu se stanovuje prozatímní závěr, že vyšší než běžná úmrtnost ryb nebyla příčinou podstatné újmy.

5.3.6   Vliv menších méně výkonných výrobců z ES a vyšších výrobních nákladů

| (108) | Byl vznesena námitka, že norské výrobní odvětví má nižší výrobní náklady než výrobci ze Společenství a že tato skutečnost a neschopnost výrobců ze Společenství snížit výrobní náklady je důvodem zvýšeného dovozu a vážné újmy. Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že zatímco Norsko využívá výhody související s některými náklady (např. léky, krmivo, regulativní náklady v oblasti životního prostředí), výrobci ze Společenství mají výhody související s ostatními náklady (např. pracovní síla). Celkově se poznamenává, že zatímco výrobcům ze Společenství vznikají značné ztráty na současném trhu, stejně je tomu i u norských výrobců, jak to dokazují mimo jiné norské vládní údaje a šetření dumpingu. Z toho důvodu bylo prozatímně stanoveno, že námitka, že výrobci ze Společenství jsou méně výkonní než norští vývozci, nebyla opodstatněná a že toto nemohla být příčina újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(108)

Byl vznesena námitka, že norské výrobní odvětví má nižší výrobní náklady než výrobci ze Společenství a že tato skutečnost a neschopnost výrobců ze Společenství snížit výrobní náklady je důvodem zvýšeného dovozu a vážné újmy. Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že zatímco Norsko využívá výhody související s některými náklady (např. léky, krmivo, regulativní náklady v oblasti životního prostředí), výrobci ze Společenství mají výhody související s ostatními náklady (např. pracovní síla). Celkově se poznamenává, že zatímco výrobcům ze Společenství vznikají značné ztráty na současném trhu, stejně je tomu i u norských výrobců, jak to dokazují mimo jiné norské vládní údaje a šetření dumpingu. Z toho důvodu bylo prozatímně stanoveno, že námitka, že výrobci ze Společenství jsou méně výkonní než norští vývozci, nebyla opodstatněná a že toto nemohla být příčina újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.

5.3.7   Dopad regulativních omezení ve Velké Británii

| (109) | Jedna zúčastněná strana vznesla námitku, že regulativní omezení ve Velké Británii týkající se kontroly životního prostředí a normy pro zdraví ryb, shody biomasy, systému schvalování léků a schvalování lokalit, je důvodem snižující se konkurenceschopnosti výrobního odvětví Společenství a důvodem vážné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. Na podporu této námitky nebyly poskytnuty žádné důkazy, ani ověření u společností z Velké Británie neukazovalo na skutečnosti v tomto ohledu. Za těchto okolností nemohly být tyto činitele považovány za relevantní příčinu vážné újmy vzniklé výrobcům ze Společenství. Naopak je možné tvrdit, že přísnější právní a správní předpisy Společenství v oblasti životního prostředí a hygieny zvyšují atraktivitu výrobku z pohledu moderních spotřebitelů. |
| --- | --- |

(109)

Jedna zúčastněná strana vznesla námitku, že regulativní omezení ve Velké Británii týkající se kontroly životního prostředí a normy pro zdraví ryb, shody biomasy, systému schvalování léků a schvalování lokalit, je důvodem snižující se konkurenceschopnosti výrobního odvětví Společenství a důvodem vážné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. Na podporu této námitky nebyly poskytnuty žádné důkazy, ani ověření u společností z Velké Británie neukazovalo na skutečnosti v tomto ohledu. Za těchto okolností nemohly být tyto činitele považovány za relevantní příčinu vážné újmy vzniklé výrobcům ze Společenství. Naopak je možné tvrdit, že přísnější právní a správní předpisy Společenství v oblasti životního prostředí a hygieny zvyšují atraktivitu výrobku z pohledu moderních spotřebitelů.

5.4   Závěry o příčinách

| (110) | Na základě výše uvedeného se stanovuje prozatímní závěr, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. Tento závěr je stanoven na základě skutečnosti, že došlo k výrazným zvýšením objemu a podílu dumpingového dovozu z Norska na trhu, který se také značně podbízel cenám výrobního odvětví Společenství. Navíc existuje nápadná časová souvislost mezi prudkým zvýšením dumpingového dovozu uskutečněného za klesající ceny a zhoršením finanční situace výrobního odvětví Společenství, které vedlo ke ztrátám výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(110)

Na základě výše uvedeného se stanovuje prozatímní závěr, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. Tento závěr je stanoven na základě skutečnosti, že došlo k výrazným zvýšením objemu a podílu dumpingového dovozu z Norska na trhu, který se také značně podbízel cenám výrobního odvětví Společenství. Navíc existuje nápadná časová souvislost mezi prudkým zvýšením dumpingového dovozu uskutečněného za klesající ceny a zhoršením finanční situace výrobního odvětví Společenství, které vedlo ke ztrátám výrobního odvětví Společenství.

| (111) | Nebyly zjištěny žádné další činitele, které by mohly podstatným způsobem ovlivnit situaci výrobního odvětví Společenství. Také se stanovuje prozatímní závěr, že dovoz do Společenství z ostatních třetích zemí nemohl být určující příčinou podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(111)

Nebyly zjištěny žádné další činitele, které by mohly podstatným způsobem ovlivnit situaci výrobního odvětví Společenství. Také se stanovuje prozatímní závěr, že dovoz do Společenství z ostatních třetích zemí nemohl být určující příčinou podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.

6.   ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ

6.1   Obecné úvahy

| (112) | V souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení bylo zkoumáno, zda i přes závěry o dumpingu působícím újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že zavedení jakýchkoli antidumpingových opatření proti dovozu z dotčené země by nebylo v zájmu Společenství. Stanovení zájmu Společenství bylo provedeno na základě zvážení všech různých souvisejících zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Společenství, dovozců/obchodníků/zpracovatelů/uživatelů i spotřebitelů dotčeného výrobku. Komise rozeslala dotazník zejména výrobnímu odvětví Společenství, výrobcům z ES spřízněným s norskými výrobci/dovozci, dovozcům, zpracovatelům, uživatelům, dodavatelům dotčeného výrobku a spotřebitelské organizaci. |
| --- | --- |

(112)

V souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení bylo zkoumáno, zda i přes závěry o dumpingu působícím újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že zavedení jakýchkoli antidumpingových opatření proti dovozu z dotčené země by nebylo v zájmu Společenství. Stanovení zájmu Společenství bylo provedeno na základě zvážení všech různých souvisejících zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Společenství, dovozců/obchodníků/zpracovatelů/uživatelů i spotřebitelů dotčeného výrobku. Komise rozeslala dotazník zejména výrobnímu odvětví Společenství, výrobcům z ES spřízněným s norskými výrobci/dovozci, dovozcům, zpracovatelům, uživatelům, dodavatelům dotčeného výrobku a spotřebitelské organizaci.

6.2   Zájem výrobního odvětví Společenství

| (113) | Výrobní odvětví Společenství trpělo nízkými cenami dovozu lososa chovaného pro hospodářského účely z Norska. Cílem případného přijetí antidumpingových opatření je obnovit spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu Společenství mezi výrobním odvětvím Společenství a jeho norskými protějšky. S ohledem na povahu újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, se má za to, že pokud nebudou zavedena opatření, nebude možné zabránit dalšímu zhoršení situace výrobního odvětví Společenství. Nepřijetí opatření povede s největší pravděpodobností k další újmě a ve střednědobém výhledu možná i k vymizení tohoto výrobního odvětví, pokud vezmeme v úvahu ztráty vzniklé během uvažovaného období. Z toho důvodu na základě zjištění během OŠ je výrobní odvětví Společenství v nebezpečí, dokud nebude napravena současná úroveň nízkých dumpingových dovozních cen. Dokazují to průběžné zprávy o hrozících likvidacích podniků. |
| --- | --- |

(113)

Výrobní odvětví Společenství trpělo nízkými cenami dovozu lososa chovaného pro hospodářského účely z Norska. Cílem případného přijetí antidumpingových opatření je obnovit spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu Společenství mezi výrobním odvětvím Společenství a jeho norskými protějšky. S ohledem na povahu újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, se má za to, že pokud nebudou zavedena opatření, nebude možné zabránit dalšímu zhoršení situace výrobního odvětví Společenství. Nepřijetí opatření povede s největší pravděpodobností k další újmě a ve střednědobém výhledu možná i k vymizení tohoto výrobního odvětví, pokud vezmeme v úvahu ztráty vzniklé během uvažovaného období. Z toho důvodu na základě zjištění během OŠ je výrobní odvětví Společenství v nebezpečí, dokud nebude napravena současná úroveň nízkých dumpingových dovozních cen. Dokazují to průběžné zprávy o hrozících likvidacích podniků.

| (114) | Výrobní odvětví Společenství v posledních letech vynaložilo značné úsilí na zlepšení své konkurenceschopnosti na tomto trhu. Hlavní oblasti pro výrobu lososa chovaného pro hospodářské účely se nacházejí ve Skotsku a v Irsku, kde jsou vhodné podmínky. Došlo ke značným změnám ve struktuře výrobního odvětví chovu lososa pro hospodářské účely ve Společenství během posledních let s trendem menšího počtu větších společností. Mnoho menších výrobců buď ukončilo svoji činnost nebo prodali svoji společnost jiným výrobcům ve Společností, kteří investovali do výrobního zařízení. Mnoho ze společností, které tvoří výrobní odvětví Společenství, podniklo kroky ke zlepšení jejich efektivnosti a snížení nákladů ve světle zvýšené konkurence, např. chov mladých lososů na strdlici, zlepšení krmícího zařízení a uzavírání společných dohod na nákup krmiva. To společnostem umožnilo zvýšit jejich kupní sílu vůči dodavatelům. Zároveň mnoho společností, které tvoří výrobní odvětví Společenství, uzavřelo dohody o společném marketingu a prodeji své výroby. To posílí jejich postavení na trhu. |
| --- | --- |

(114)

Výrobní odvětví Společenství v posledních letech vynaložilo značné úsilí na zlepšení své konkurenceschopnosti na tomto trhu. Hlavní oblasti pro výrobu lososa chovaného pro hospodářské účely se nacházejí ve Skotsku a v Irsku, kde jsou vhodné podmínky. Došlo ke značným změnám ve struktuře výrobního odvětví chovu lososa pro hospodářské účely ve Společenství během posledních let s trendem menšího počtu větších společností. Mnoho menších výrobců buď ukončilo svoji činnost nebo prodali svoji společnost jiným výrobcům ve Společností, kteří investovali do výrobního zařízení. Mnoho ze společností, které tvoří výrobní odvětví Společenství, podniklo kroky ke zlepšení jejich efektivnosti a snížení nákladů ve světle zvýšené konkurence, např. chov mladých lososů na strdlici, zlepšení krmícího zařízení a uzavírání společných dohod na nákup krmiva. To společnostem umožnilo zvýšit jejich kupní sílu vůči dodavatelům. Zároveň mnoho společností, které tvoří výrobní odvětví Společenství, uzavřelo dohody o společném marketingu a prodeji své výroby. To posílí jejich postavení na trhu.

| (115) | Pokud však budou přijata antidumpingová opatření, dojde k obnově spravedlivých obchodních podmínek a záruce pro úsilí vynaložené výrobním odvětvím Společenství v posledních letech. Za těchto podmínek bude výrobní odvětví Společenství schopné zůstat životaschopným výrobcem lososa chovaného pro hospodářské účely. Hlavním dopadem opatření by bylo ukončení prodeje výrobním odvětvím Společenství za ceny pod náklady. Nicméně s ohledem na ostatní zdroje dodávek má výrobní odvětví Společenství jen malou možnost zvýšit ceny. Odvětví může zejména napravit svoji situaci zvýšeným objemem prodeje a následně zvýšit úspory vzniklé zavedením velkovýroby. Navíc se obnoví důvěra investorů v toto odvětví a trh se stane stabilním. |
| --- | --- |

(115)

Pokud však budou přijata antidumpingová opatření, dojde k obnově spravedlivých obchodních podmínek a záruce pro úsilí vynaložené výrobním odvětvím Společenství v posledních letech. Za těchto podmínek bude výrobní odvětví Společenství schopné zůstat životaschopným výrobcem lososa chovaného pro hospodářské účely. Hlavním dopadem opatření by bylo ukončení prodeje výrobním odvětvím Společenství za ceny pod náklady. Nicméně s ohledem na ostatní zdroje dodávek má výrobní odvětví Společenství jen malou možnost zvýšit ceny. Odvětví může zejména napravit svoji situaci zvýšeným objemem prodeje a následně zvýšit úspory vzniklé zavedením velkovýroby. Navíc se obnoví důvěra investorů v toto odvětví a trh se stane stabilním.

| (116) | V souladu s tím se stanovuje prozatímní závěr, že přijetí antidumpingových opatření je v zájmu výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(116)

V souladu s tím se stanovuje prozatímní závěr, že přijetí antidumpingových opatření je v zájmu výrobního odvětví Společenství.

6.3   Zájem výrobců mladých lososů na strdlici a výrobců krmiva

| (117) | Také v zájmu velkých dodavatelů výrobců ze Společenství (jako výrobců mladých lososů na strdlici a výrobců krmiva) je mít silnou a předvídatelnou poptávku po jejich výrobcích za spravedlivou cenu, která jim umožňuje dosáhnout přiměřeného zisku. Pokud se nezlepší situace výrobního odvětví Společenství, mnoho výrobců mladých lososů na strdlici bude muset snížit svůj prodej a rentabilitu a nemusí být schopno pokračovat ve své obchodní činnosti. Totéž platí pro výrobce krmiva. Z toho důvodu je v zájmu výrobců mladých lososů na strdlici a výrobců krmiva, aby byla přijata antidumpingová opatření. |
| --- | --- |

(117)

Také v zájmu velkých dodavatelů výrobců ze Společenství (jako výrobců mladých lososů na strdlici a výrobců krmiva) je mít silnou a předvídatelnou poptávku po jejich výrobcích za spravedlivou cenu, která jim umožňuje dosáhnout přiměřeného zisku. Pokud se nezlepší situace výrobního odvětví Společenství, mnoho výrobců mladých lososů na strdlici bude muset snížit svůj prodej a rentabilitu a nemusí být schopno pokračovat ve své obchodní činnosti. Totéž platí pro výrobce krmiva. Z toho důvodu je v zájmu výrobců mladých lososů na strdlici a výrobců krmiva, aby byla přijata antidumpingová opatření.

6.4   Zájem výrobců z ES spřízněných s norskými výrobci/dovozci

| (118) | Za účelem posouzení dopadu opatření na výrobce z ES, kteří jsou spříznění s norskými výrobci/dovozci, byly rozeslány dotazníky známým společnostem vyrábějícím dotčený výrobek na trhu Společenství. Pět společností předložilo smysluplné odpovědi. |
| --- | --- |

(118)

Za účelem posouzení dopadu opatření na výrobce z ES, kteří jsou spříznění s norskými výrobci/dovozci, byly rozeslány dotazníky známým společnostem vyrábějícím dotčený výrobek na trhu Společenství. Pět společností předložilo smysluplné odpovědi.

| (119) | Tyto společnosti zaměstnávaly během OŠ téměř 738 lidí v činnostech souvisejících s výrobou lososa a dosahovaly kombinovaného obratu převyšujícího 250 miliónů eur. Tito výrobci buď nevyjádřili své stanovisko nebo byli proti zavedení opatření. |
| --- | --- |

(119)

Tyto společnosti zaměstnávaly během OŠ téměř 738 lidí v činnostech souvisejících s výrobou lososa a dosahovaly kombinovaného obratu převyšujícího 250 miliónů eur. Tito výrobci buď nevyjádřili své stanovisko nebo byli proti zavedení opatření.

| (120) | Jak je uvedeno ve 104. bodu odůvodnění, tyto společnosti také trpí stlačováním cen způsobeným norskými vyvážejícími výrobci. Připomínáme, že spolupracující výrobci, kteří jsou spříznění s norskými výrobci/dovozci, zvýšili svůj objem prodeje o 6 % nebo přibližně o 4 200 tun, ale ztratili podíl na trhu. Ve stejném období se norským vývozcům podařilo zvýšit jejich prodej o 93 000 tun a zvětšit podíl na trhu. Z toho důvodu se má za to, že uložení antidumpingových opatření také zlepší hospodářskou situaci výrobců z ES, kteří jsou spříznění s norskými výrobci/dovozci. |
| --- | --- |

(120)

Jak je uvedeno ve 104. bodu odůvodnění, tyto společnosti také trpí stlačováním cen způsobeným norskými vyvážejícími výrobci. Připomínáme, že spolupracující výrobci, kteří jsou spříznění s norskými výrobci/dovozci, zvýšili svůj objem prodeje o 6 % nebo přibližně o 4 200 tun, ale ztratili podíl na trhu. Ve stejném období se norským vývozcům podařilo zvýšit jejich prodej o 93 000 tun a zvětšit podíl na trhu. Z toho důvodu se má za to, že uložení antidumpingových opatření také zlepší hospodářskou situaci výrobců z ES, kteří jsou spříznění s norskými výrobci/dovozci.

| (121) | Antidumpingová opatření obnoví spravedlivé obchodní podmínky a z toho důvodu jsou v zájmu těchto výrobců. |
| --- | --- |

(121)

Antidumpingová opatření obnoví spravedlivé obchodní podmínky a z toho důvodu jsou v zájmu těchto výrobců.

6.5   Zájem nespřízněných dovozců a zpracovatelů (uživatelů)

| (122) | Za účelem posouzení dopadu přijetí či nepřijetí opatření na dovozce a zpracovatele byly rozeslány dotazníky známým dovozcům a zpracovatelům dotčeného výrobku na trhu Společenství. Komise také informovala různé organizace dovozců, zpracovatelů a uživatelů o zahájení šetření. Několik organizací vyjádřilo své stanovisko. |
| --- | --- |

(122)

Za účelem posouzení dopadu přijetí či nepřijetí opatření na dovozce a zpracovatele byly rozeslány dotazníky známým dovozcům a zpracovatelům dotčeného výrobku na trhu Společenství. Komise také informovala různé organizace dovozců, zpracovatelů a uživatelů o zahájení šetření. Několik organizací vyjádřilo své stanovisko.

| (123) | Bylo zjištěno, že dovozci a zpracovatelé (uživatelé) jsou obvykle jednou organizací a mnoho z nich je ve skutečnosti spřízněno s vyvážejícími výrobci mimo Společenství, zejména v Norsku. Smysluplné odpovědi zaslalo 8 dovozců/zpracovatelů/uživatelů. Tyto společnosti představovaly přibližně 9 % celkového dovozu z Norska během OŠ a zhruba 6 % spotřeby. Z tohoto důvodu jejich údaje poskytují určité vodítko, přestože není zdaleka jisté, zda jsou zcela reprezentativní pro celé odvětví uživatelů. |
| --- | --- |

(123)

Bylo zjištěno, že dovozci a zpracovatelé (uživatelé) jsou obvykle jednou organizací a mnoho z nich je ve skutečnosti spřízněno s vyvážejícími výrobci mimo Společenství, zejména v Norsku. Smysluplné odpovědi zaslalo 8 dovozců/zpracovatelů/uživatelů. Tyto společnosti představovaly přibližně 9 % celkového dovozu z Norska během OŠ a zhruba 6 % spotřeby. Z tohoto důvodu jejich údaje poskytují určité vodítko, přestože není zdaleka jisté, zda jsou zcela reprezentativní pro celé odvětví uživatelů.

| (124) | Dovozci a zpracovatelé zdůraznili, že jakékoli zvýšení ceny by zvýšilo jejich nákladový základ, snížilo jejich prodej a rentabilitu a mohlo by vést ke ztrátám pracovních míst a dokonce i k přemístění společností. Dále namítali, že zaměstnanost v odvětví zpracování ryb je mnohem vyšší než v odvětví chovu ryb pro hospodářské účely a že v některých případech toto odvětví poskytuje zaměstnání v oblastech s nízkou zaměstnaností. |
| --- | --- |

(124)

Dovozci a zpracovatelé zdůraznili, že jakékoli zvýšení ceny by zvýšilo jejich nákladový základ, snížilo jejich prodej a rentabilitu a mohlo by vést ke ztrátám pracovních míst a dokonce i k přemístění společností. Dále namítali, že zaměstnanost v odvětví zpracování ryb je mnohem vyšší než v odvětví chovu ryb pro hospodářské účely a že v některých případech toto odvětví poskytuje zaměstnání v oblastech s nízkou zaměstnaností.

| (125) | V tomto ohledu bylo zjištěno, že dovozci a zpracovatelé by mohli být nuceni zaplatit vyšší ceny, pokud budou nadále nakupovat norské zboží, protože by museli platit antidumpingové clo. Nicméně nemusí nést celé zvýšení cen, protože je pravděpodobné, že do určité míry mohou přenést toto zvýšení do následných fází distribučního řetězce a na spotřebitele. |
| --- | --- |

(125)

V tomto ohledu bylo zjištěno, že dovozci a zpracovatelé by mohli být nuceni zaplatit vyšší ceny, pokud budou nadále nakupovat norské zboží, protože by museli platit antidumpingové clo. Nicméně nemusí nést celé zvýšení cen, protože je pravděpodobné, že do určité míry mohou přenést toto zvýšení do následných fází distribučního řetězce a na spotřebitele.

| (126) | Hlavní náklady vzniklé zpracovatelům jsou náklady na surovinu a mzdové náklady. Je pravda, že zvýšení cen surovin by zvýšilo náklady na zpracování. Na základě tří nejsmysluplnějších odpovědí bylo zjištěno, že losos chovaný pro hospodářské účely představuje 54 % celkových výrobních nákladů. Tito zpracovatelé nakupovali lososa chovaného pro hospodářské účely během OŠ jak ve Společenství (přibližně 15 % jejich nákupu), tak i v Norsku (přibližně 83 % jejich nákupu). Z toho důvodu se stanovuje závěr, že přibližně 45 % jejich celkových nákladů by bylo zatíženo clem. V této souvislosti je nutné poznamenat, že podle informací poskytnutých dovozci a zpracovateli, náklady na jejich suroviny klesly o 14 % během uvažovaného období. Během OŠ byly suroviny o 9,1 procentního bodu levnější než v roce 2001. Zároveň jimi poskytnuté informace ukázaly, že jejich prodejní ceny zůstaly přibližně stejné v roce 2002 a 2003, s klesajícím trendem směrem k OŠ. Nicméně v důsledku malé spolupráce uživatelů v tomto ohledu je empirický základ poměrně omezený a při stanovení závěru pro uživatelské odvětví jako celku je zapotřebí opatrnosti. Také je nutné poznamenat, že pouze dvě společnosti poskytly informace o rentabilitě. |
| --- | --- |

(126)

Hlavní náklady vzniklé zpracovatelům jsou náklady na surovinu a mzdové náklady. Je pravda, že zvýšení cen surovin by zvýšilo náklady na zpracování. Na základě tří nejsmysluplnějších odpovědí bylo zjištěno, že losos chovaný pro hospodářské účely představuje 54 % celkových výrobních nákladů. Tito zpracovatelé nakupovali lososa chovaného pro hospodářské účely během OŠ jak ve Společenství (přibližně 15 % jejich nákupu), tak i v Norsku (přibližně 83 % jejich nákupu). Z toho důvodu se stanovuje závěr, že přibližně 45 % jejich celkových nákladů by bylo zatíženo clem. V této souvislosti je nutné poznamenat, že podle informací poskytnutých dovozci a zpracovateli, náklady na jejich suroviny klesly o 14 % během uvažovaného období. Během OŠ byly suroviny o 9,1 procentního bodu levnější než v roce 2001. Zároveň jimi poskytnuté informace ukázaly, že jejich prodejní ceny zůstaly přibližně stejné v roce 2002 a 2003, s klesajícím trendem směrem k OŠ. Nicméně v důsledku malé spolupráce uživatelů v tomto ohledu je empirický základ poměrně omezený a při stanovení závěru pro uživatelské odvětví jako celku je zapotřebí opatrnosti. Také je nutné poznamenat, že pouze dvě společnosti poskytly informace o rentabilitě.

| (127) | Co se týče zaměstnanosti, podle obdržených odpovědí na dotazníky, bylo v odvětví zpracování ryb zaměstnáno přibližně 3 400 pracovníků ve Společenství, přestože pouze malá část z nich se zabývá zpracováním lososa chovaného pro hospodářské účely. Nebyly zjištěny žádné důkazy o tom, že případná opatření by vedla ke snížení míry zaměstnanosti ve Společenství. |
| --- | --- |

(127)

Co se týče zaměstnanosti, podle obdržených odpovědí na dotazníky, bylo v odvětví zpracování ryb zaměstnáno přibližně 3 400 pracovníků ve Společenství, přestože pouze malá část z nich se zabývá zpracováním lososa chovaného pro hospodářské účely. Nebyly zjištěny žádné důkazy o tom, že případná opatření by vedla ke snížení míry zaměstnanosti ve Společenství.

| (128) | Nevýhody, které by případně mohli utrpět dovozci/zpracovatelé/uživatelé, proto nejsou považovány za takové, které by vyvážily výhody očekávané pro výrobce ze Společenství v důsledku zavedení antidumpingových opatření, které se považují za minimálně nezbytné pro odstranění vážné újmy a zabránění dalšímu vážnému zhoršení situace výrobců ze Společenství. Kromě toho je nutné poznamenat, že zůstanou k dispozici jiné zdroje dodávek z ostatních třetích zemí. |
| --- | --- |

(128)

Nevýhody, které by případně mohli utrpět dovozci/zpracovatelé/uživatelé, proto nejsou považovány za takové, které by vyvážily výhody očekávané pro výrobce ze Společenství v důsledku zavedení antidumpingových opatření, které se považují za minimálně nezbytné pro odstranění vážné újmy a zabránění dalšímu vážnému zhoršení situace výrobců ze Společenství. Kromě toho je nutné poznamenat, že zůstanou k dispozici jiné zdroje dodávek z ostatních třetích zemí.

6.6   Zájem spotřebitelů

| (129) | Protože je dotčený výrobek spotřebitelským výrobkem, informovala Komise o zahájení šetření různé spotřebitelské organizace. Od jedné strany byla získána odpověď v tom smyslu, že příznivý vliv lososa je široce znám a že umělé zvýšení ceny by ztížilo dobrou volbu ve stravování pro spotřebitele a poškodilo by hospodářskou životaschopnost dovozců, zpracovatelů a obchodníků s lososem chovaným pro hospodářské účely. Také byla vznesena námitka, že opatření by bránila dovozu a pokračování v prodeji zmrazeného lososa chovaného pro hospodářské účely. Dále byla vyjádřena obava, že jakékoli zvýšení cen by učinilo lososa chovaného pro hospodářské účely méně dostupným a utlumilo by růst trhu v těch členských státech, které mají nižší než průměrný hrubý domácí produkt na hlavu (HDP). |
| --- | --- |

(129)

Protože je dotčený výrobek spotřebitelským výrobkem, informovala Komise o zahájení šetření různé spotřebitelské organizace. Od jedné strany byla získána odpověď v tom smyslu, že příznivý vliv lososa je široce znám a že umělé zvýšení ceny by ztížilo dobrou volbu ve stravování pro spotřebitele a poškodilo by hospodářskou životaschopnost dovozců, zpracovatelů a obchodníků s lososem chovaným pro hospodářské účely. Také byla vznesena námitka, že opatření by bránila dovozu a pokračování v prodeji zmrazeného lososa chovaného pro hospodářské účely. Dále byla vyjádřena obava, že jakékoli zvýšení cen by učinilo lososa chovaného pro hospodářské účely méně dostupným a utlumilo by růst trhu v těch členských státech, které mají nižší než průměrný hrubý domácí produkt na hlavu (HDP).

| (130) | Má se za to, že pokud budou uložena antidumpingová opatření, podniky budou mít nadále přístup k neomezenému množství dovozu, ale za spravedlivé ceny. S ohledem na velikost rozpětí mezi cenou za celé ryby z farmy a maloobchodní cenou zpracovaných výrobků z lososa se dále má za to, že není pravděpodobné, že by opatření měla podstatný vliv na maloobchodní ceny, protože je nepravděpodobné, že by celé zvýšení cen bylo přeneseno na spotřebitele. Dopad na spotřebitele se proto považuje za minimální. Kromě toho nejsou ztrátové ceny pravděpodobně udržitelné ve střednědobém výhledu. Z toho důvodu se zdá být v celkovém zájmu spotřebitelů získat nejlepší služby za stabilní ceny a udržitelný trh. |
| --- | --- |

(130)

Má se za to, že pokud budou uložena antidumpingová opatření, podniky budou mít nadále přístup k neomezenému množství dovozu, ale za spravedlivé ceny. S ohledem na velikost rozpětí mezi cenou za celé ryby z farmy a maloobchodní cenou zpracovaných výrobků z lososa se dále má za to, že není pravděpodobné, že by opatření měla podstatný vliv na maloobchodní ceny, protože je nepravděpodobné, že by celé zvýšení cen bylo přeneseno na spotřebitele. Dopad na spotřebitele se proto považuje za minimální. Kromě toho nejsou ztrátové ceny pravděpodobně udržitelné ve střednědobém výhledu. Z toho důvodu se zdá být v celkovém zájmu spotřebitelů získat nejlepší služby za stabilní ceny a udržitelný trh.

6.7   Závěr ohledně zájmů Společenství

| (131) | Na základě výše uvedených skutečností a úvah se stanovuje prozatímní závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro neuložení antidumpingových cel. |
| --- | --- |

(131)

Na základě výše uvedených skutečností a úvah se stanovuje prozatímní závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro neuložení antidumpingových cel.

7.   PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

7.1   Úroveň odstraňující újmu

| (132) | Vzhledem k prozatímním závěrům stanoveným s ohledem na dumping, újmu, příčiny a zájmy Společenství by měla být uložena prozatímní opatření s cílem zabránit další újmě způsobované výrobnímu odvětví Společenství dumpingovými dovozy. |
| --- | --- |

(132)

Vzhledem k prozatímním závěrům stanoveným s ohledem na dumping, újmu, příčiny a zájmy Společenství by měla být uložena prozatímní opatření s cílem zabránit další újmě způsobované výrobnímu odvětví Společenství dumpingovými dovozy.

| (133) | Za účelem stanovení úrovně prozatímních opatření bylo vzato v úvahu zjištěné dumpingového rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy způsobované výrobnímu odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(133)

Za účelem stanovení úrovně prozatímních opatření bylo vzato v úvahu zjištěné dumpingového rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy způsobované výrobnímu odvětví Společenství.

| (134) | Prozatímní opatření musí být uložena na úrovni, která je dostačující pro odstranění újmy způsobované těmito dovozy, aniž by se převýšilo zjištěné dumpingové rozpětí. Při výpočtu cla nutného pro odstranění dopadu dumpingu způsobujícího újmu se mělo za to, že jakákoli opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Společenství pokrýt jeho výrobní náklady a získat celkový zisk před zdaněním, kterého by bylo možné přiměřeně dosáhnout výrobním odvětvím tohoto typu za normálních podmínek hospodářské soutěže, tj. při neexistenci dumpingových dovozů, z prodeje obdobného výrobku ve Společenství. Na základě toho byla pro výrobní odvětví Společenství vypočítána cena nezpůsobující újmu pro obdobný výrobek. Cena nezpůsobující újmu byla prozatímně vypočítána přičtením rozpětí zisku ve výši 7,2 % z obratu k výrobním nákladům. Toto rozpětí zisku se prozatímně stanovilo na základě zisku dosaženého během roku 2001 a představuje přísné minimum, kterého by mělo výrobní odvětví Společenství dosáhnout při neexistenci dumpingu způsobujícího újmu. Tato otázka se bude dále prošetřovat po uložení prozatímních opatření a po obdržení jakýchkoli následných vyjádření zúčastněných stran. |
| --- | --- |

(134)

Prozatímní opatření musí být uložena na úrovni, která je dostačující pro odstranění újmy způsobované těmito dovozy, aniž by se převýšilo zjištěné dumpingové rozpětí. Při výpočtu cla nutného pro odstranění dopadu dumpingu způsobujícího újmu se mělo za to, že jakákoli opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Společenství pokrýt jeho výrobní náklady a získat celkový zisk před zdaněním, kterého by bylo možné přiměřeně dosáhnout výrobním odvětvím tohoto typu za normálních podmínek hospodářské soutěže, tj. při neexistenci dumpingových dovozů, z prodeje obdobného výrobku ve Společenství. Na základě toho byla pro výrobní odvětví Společenství vypočítána cena nezpůsobující újmu pro obdobný výrobek. Cena nezpůsobující újmu byla prozatímně vypočítána přičtením rozpětí zisku ve výši 7,2 % z obratu k výrobním nákladům. Toto rozpětí zisku se prozatímně stanovilo na základě zisku dosaženého během roku 2001 a představuje přísné minimum, kterého by mělo výrobní odvětví Společenství dosáhnout při neexistenci dumpingu způsobujícího újmu. Tato otázka se bude dále prošetřovat po uložení prozatímních opatření a po obdržení jakýchkoli následných vyjádření zúčastněných stran.

| (135) | Nezbytné zvýšení ceny bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozní ceny, jak byla stanovena pro výpočty cenového podbízení, s průměrnou cenou nezpůsobující újmu pro výrobky prodávané výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství. Jakýkoli rozdíl vyplývající z tohoto srovnání byl poté vyjádřen jako procento průměrné dovozní ceny CIF. |
| --- | --- |

(135)

Nezbytné zvýšení ceny bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozní ceny, jak byla stanovena pro výpočty cenového podbízení, s průměrnou cenou nezpůsobující újmu pro výrobky prodávané výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství. Jakýkoli rozdíl vyplývající z tohoto srovnání byl poté vyjádřen jako procento průměrné dovozní ceny CIF.

7.2   Prozatímní opatření

| (136) | Ve světle výše uvedeného se má za to, že prozatímní antidumpingové clo by mělo být uloženo na úrovni zjištěného dumpingového rozpětí, ale v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení nesmí být vyšší než rozpětí újmy vypočítané výše. |
| --- | --- |

(136)

Ve světle výše uvedeného se má za to, že prozatímní antidumpingové clo by mělo být uloženo na úrovni zjištěného dumpingového rozpětí, ale v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení nesmí být vyšší než rozpětí újmy vypočítané výše.

| (137) | Sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti specifikované v tomto dokumentu byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Z toho důvodu odrážejí situaci zjištěnou během šetření s ohledem na tyto společnosti. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla platného pro „všechny ostatní společnosti“) proto výhradně platí na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyrobených těmito společnostmi a tedy specificky jmenovanými právními subjekty. Dovezené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není specificky uvedená v operativní části tohoto dokumentu s jejím jménem a adresou, včetně subjektů spřízněných s těmi, které byly specificky jmenované, nemohou čerpat výhody z těchto sazeb a podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(137)

Sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti specifikované v tomto dokumentu byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Z toho důvodu odrážejí situaci zjištěnou během šetření s ohledem na tyto společnosti. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla platného pro „všechny ostatní společnosti“) proto výhradně platí na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyrobených těmito společnostmi a tedy specificky jmenovanými právními subjekty. Dovezené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není specificky uvedená v operativní části tohoto dokumentu s jejím jménem a adresou, včetně subjektů spřízněných s těmi, které byly specificky jmenované, nemohou čerpat výhody z těchto sazeb a podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti“.

| (138) | Jakákoli žádost o používání těchto sazeb antidumpingového cla pro individuální společnosti (tj. po změně jména subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) musí být adresována Komisi (8) a doplněna relevantními informacemi, zejména o jakýchkoli změnách v činnostech společnosti souvisejících s výrobou, prodejem na tuzemském trhu a vývozním prodejem, například v souvislosti se změnou jména nebo změnou ve výrobních nebo prodejních subjektech. Pokud to bude vhodné, pozmění Komise po konzultaci s poradním výborem odpovídajícím způsobem toto nařízení provedením aktualizace seznamu společností, které mají výhodu individuální celní sazby. |
| --- | --- |

(138)

Jakákoli žádost o používání těchto sazeb antidumpingového cla pro individuální společnosti (tj. po změně jména subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) musí být adresována Komisi (8) a doplněna relevantními informacemi, zejména o jakýchkoli změnách v činnostech společnosti souvisejících s výrobou, prodejem na tuzemském trhu a vývozním prodejem, například v souvislosti se změnou jména nebo změnou ve výrobních nebo prodejních subjektech. Pokud to bude vhodné, pozmění Komise po konzultaci s poradním výborem odpovídajícím způsobem toto nařízení provedením aktualizace seznamu společností, které mají výhodu individuální celní sazby.

| (139) | Na základě výše uvedeného jsou prozatímní celní sazby stanoveny takto:








  Společnost | Dumpingové rozpětí | Rozpětí újmy | Antidumpingové clo |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Marine Harvest AS, Norsko. | 21,9 % | 15,3 % | 15,3 % |
| Fjord Seafood Norway AS. | 37,7 % | 13,5 % | 13,5 % |
| Pan Fish Norway AS. | 25,4 % | 16,1 % | 16,1 % |
| Stolt Sea Farm AS. | 13,9 % | 14,2 % | 13,9 % |
| Follalaks AS. | 24,5 % | 27,7 % | 24,5 % |
| Nordlaks Oppdrett AS. | 6,8 % | 14,6 % | 6,8 % |
| Hydrotech AS. | 21,9 % | 15,3 % | 15,3 % |
| Grieg Seafood AS. | 22,9 % | 17,2 % | 17,2 % |
| Vážený průměr | 22,5 % | 16,0 % | 16,0 % |
| Zbytkové rozpětí | 37,7 % | 27,7 % | 24,5 % |

(139)

Na základě výše uvedeného jsou prozatímní celní sazby stanoveny takto:

Společnost

Dumpingové rozpětí

Rozpětí újmy

Antidumpingové clo

Marine Harvest AS, Norsko.

21,9 %

15,3 %

15,3 %

Fjord Seafood Norway AS.

37,7 %

13,5 %

13,5 %

Pan Fish Norway AS.

25,4 %

16,1 %

16,1 %

Stolt Sea Farm AS.

13,9 %

14,2 %

13,9 %

Follalaks AS.

24,5 %

27,7 %

24,5 %

Nordlaks Oppdrett AS.

6,8 %

14,6 %

6,8 %

Hydrotech AS.

21,9 %

15,3 %

15,3 %

Grieg Seafood AS.

22,9 %

17,2 %

17,2 %

Vážený průměr

22,5 %

16,0 %

16,0 %

Zbytkové rozpětí

37,7 %

27,7 %

24,5 %

7.3   Závěrečné ustanovení

| (140) | V zájmu řádného úředního postupu je nutné stanovit časovou lhůtu, ve které zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení, mohou písemně předložit svá vyjádření a požádat o slyšení. Kromě toho je nutné poznamenat, že zjištění týkající se uložení cel stanovená pro účely tohoto nařízení jsou prozatímní a pro účely jakéhokoliv konečného cla mohou být přezkoumána, |
| --- | --- |

(140)

V zájmu řádného úředního postupu je nutné stanovit časovou lhůtu, ve které zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení, mohou písemně předložit svá vyjádření a požádat o slyšení. Kromě toho je nutné poznamenat, že zjištění týkající se uložení cel stanovená pro účely tohoto nařízení jsou prozatímní a pro účely jakéhokoliv konečného cla mohou být přezkoumána,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Prozatímní antidumpingové clo se ukládá na lososa chovaného pro hospodářské účely (jiného než volně žijícího), také v podobě filé, čerstvého, chlazeného a zmrazeného, kódů KN ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 a ex 0304 20 13 (kódy TARIC 0302120019, 0302120038, 0302120098, 0303110018, 0303110098, 0303190018, 0303190098, 0303220019, 0303220088, 0304101319, 0304101398, 0304201319 a 0304201398) (dále jen „losos chovaný pro hospodářské účely“) pocházejícího z Norska.

2.   Na volně žijícího lososa se prozatímní antidumpingové clo nevztahuje. Pro účely tohoto nařízení se volně žijícím lososem rozumí losos, pro kterého je prokázáno ke spokojenosti příslušných orgánů členského státu, ve kterém je přijímáno celní prohlášení k propuštění do volného oběhu, na základě všech příslušných dokumentů, které budou poskytnuty zúčastněnými stranami, že byl, v případě lososa atlantického nebo lososa tichomořského, uloven v moři nebo, v případě lososa dunajského, v řekách.

3.   Sazba prozatímního antidumpingového cla použitelného na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství, před zaplacením cla, pro výrobky uvedené v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi se stanoví takto:

| Společnost | Antidumpingové clo | Doplňkový kód Taric |
| --- | --- | --- |
| ALSAKER FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| ÅMØY FISKEOPPDRETT AS, N-4152 VESTRE ÅMØY, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| AMULAKS AS, N-8286 NORDFOLD, NORSKO | 24,5 % | A645 |
| AQUA AS, C/O RØRVIK FISK, N-7900 RØRVIK, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| ARCTIC SEAFOOD AS, N-8432 ALSVÅG, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| ARNØY LAKS AS, N-9193 LAUKSLETTA, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| AUSTEFJORDEN SMOLT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| BALDER SJØFARM AS, N-8286 NORDFOLD, NORSKO | 24,5 % | A645 |
| BINDALSLAKS AS, POSTBOKS 134, N-7901 RØRVIK, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| BOGNØY FISKEOPPDRETT AS, P.O.BOX 93 SLÅTTHAUG, N-5851 BERGEN, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| BOLAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| BR. KARLSEN, BEDDINGEN 14, N-7014 TRONDHEIM, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| BRATTØYFISK AS, N-6520 FREI, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| BREMNES SEASHORE AS, N-5430 BREMNES, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| BRILLIANT FISKEOPPDRETT AS, N-5444, ESPEVÆR, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| BRU EIGEDOM AS, SANDVIKSBODENE 66, N-5035 BERGEN, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| CENTRE FOR AQUACULTURE COMPETENCE AS, HUNDSNES, N-4130 HJELMELAND, NORSKO | 15,3 % | A641 |
| EDELFARM AS, ØKSENGÅRD, N-8250 ROGNAN, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| EDELFISK AS, HAMNEGATA 1, N-6900 FLORØ, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| EMILSEN FISK AS, LAUVØYA, N-7900 RØRVIK, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| ESPEVÆR FISKEOPPDRETT AS, N-5444, ESPEVÆR, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| ESPEVÆR SAMDRIFT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| FEØY FISKEOPPDRETT AS, N-5548 FEØY, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| FINNMARK STAMFISKSTASJON AS, LERRESFJORD, N-9536 KORSFJORDEN, NORSKO | 24,5 % | A645 |
| FINNØY FISK AS, NÅDEN, N-4160 FINNØY, NORSKO | 15,3 % | A641 |
| FJELBERG FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| FJORD AQUA GROUP AS, BENTNESVEIEN 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| FJORD FORSØKSSTASJON HELGELAND AS, TOFTSUNDET, N-8900 BRØNNØYSUND, NORSKO | 13,5 % | A642 |
| FJORD SEAFOOD NORSKO AS, TOFTSUNDET, N-8900, BRØNNØYSUND, NORSKO | 13,5 % | A642 |
| FLAKSTADVÅG LAKS AS, FLAKSTADVÅG, N-9395 KALDFARNES, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| FLOKENES FISKEFARM AS, FLOKENES, N-6983 KVAMMEN, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| FOLLALAKS AS, N-8286 NORDFOLD, NORSKO | 24,5 % | A645 |
| FOSSEN AS, P.O.BOX 93 SLÅTTHAUG, N-5851 BERGEN, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| FRØFISK AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| G. ESPNES FISKEOPPDRETT AS, N-7266 KVERVA, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| GRIEG SEAFOOD AS, POSTBOKS 234, SENTRUM, N-5804 BERGEN, NORSKO | 17,2 % | A648 |
| GRIEG SEAFOOD ROGALAND AS, POSTBOKS 234, SENTRUM N-5804 BERGEN, NORSKO | 17,2 % | A648 |
| HAMNEIDET LAKS AS, N-9181 HAMNEIDET, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| HARDANGERFISK AS, PB. 143, N-5604 ØYSTESE, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| HAVFANGST AS, DYRSFJORD, N-9130, HANSNES, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| HELLESUND FISKEOPPDRETT AS, LANGHOLMSUND, N-4770 HØVÅG, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| HELLFJORDLAKS AS, JENNSKARET, N-8475, STRAUMSJØEN, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| HENDEN FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 53, N-6539 AVERØY, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| HJARTØY LAKS AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| HØLLALAKS AS, POSTBOKS 603, N-8301 SVOLVÆR, NORSKO | 15,3 % | A641 |
| HYDROTECH AS, BENTNESV. 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORSKO | 15,3 % | A647 |
| HYEN LAKS AS, KLEPPENES, N-6829 HYEN, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| JENSEN ALFRED AS, N-9394 KALDFARNES, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| K. ENOKSEN FISKEOPPDRETT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| KLEIVA FISKEFARM AS, N-9455 ENGENES, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| KOBBEVIK OG FURUHOLMEN AS, N-5392 STOREBØ, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| KRISTOFFERSEN EGIL & SØNNER AS, JENNSKARET, N-8475, STRAUMSJØEN, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| KVAMSDAL FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| KVITSVA AS, SØRROLLNES, N-9450, HAMNVIK, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| LANDØY FISKEOPPDRETT AS, VÆRLANDET, N-6986 VÆRLANDET, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| LANGFJORDLAKS AS, N-9540 TALVIK, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| LARSSEN SEAFOOD AS, N–8740 NORD-SOLVÆR, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| LERØY MIDNOR AS, N-7246 HESTVIKA, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| LINGALAKS AS, LINGAVEGEN 206, N-5630 STRANDEBARM, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| LOVUNDLAKS AS, N-8764 LOVUND, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| LUND FISKEOPPDRETT AS, N-7818 LUND, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| MARINE HARVEST BOLGA AS, N-8158 BOLGA, NORSKO | 15,3 % | A641 |
| MARINE HARVEST NORSKO AS, POSTBOKS 4102, DREGGEN, N-5835 BERGEN, NORSKO | 15,3 % | A641 |
| MARØ HAVBRUK A/S, N-6914 SVANOYBUKT, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| MÅSØVAL FISHFARM AS, N-7266 KVERVA, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| MÅSØVAL FISKEOPPDRETT AS, N-7266 KVERVA, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| MIDT-NORSK HAVBRUK AS, HANSVIKA, N-7900 RØRVIK, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| NORDLAKS OPPDRETT AS, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORSKO | 6,8 % | A646 |
| NORDLAKS PRODUKTER AS, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORSKO | 6,8 % | A646 |
| NORD-SENJA FISKEINDUSTRI AS, N-9373 BOTHAMN, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| NYE VESTSTAR AS, N-5392 STOREBØ, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| NYGÅRD LAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| OSLAND HAVBRUK AS, N-5962 BJORDAL, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| PAN FISH NORSKO AS, GRIMMERGATA 5, N-6002 ÅLESUND, NORSKO | 16,1 % | A643 |
| PROSJEKT OMEGA AS, HAMNEGATA 1, N-6900 FLORØ, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| PUNDSLETT LAKS AS, PUNDSLETT, N-8324 DIGERMULEN, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| QUATRO LAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| RAMSØY FISKEOPPDRETT AS, BENTNESVN. 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORSKO | 15,3 % | A641 |
| RANGØY EINAR AS, POSTBOKS 53, N-6539 AVERØY, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| RIOL AS, FROVÅGHAMN, N-9392 STRONGLANDSEIDET, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| ROGALAND FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| RONG LAKS AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| RONGEVÆR FISKEOPPDRETT AS, BØVÅGEN, N-5937 BØVÅGEN, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| RØVÆR FJORDBRUK AS, N-5549 RØVÆR, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| SALMAR FARMING AS, N-7266 KVERVA, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| SANDNES FISKEOPPDRETT AS, N-6967 HELLEUNIK, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| SANDVÆRFISK AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORSKO | 15,3 % | A641 |
| SANDVOLL HAVBRUK AS, N-5835 BERGEN, NORSKO | 15,3 % | A641 |
| SEAFARM INVEST AS, N-8764 LOVUND, NORSKO | 15,3 % | A641 |
| SEANOR SALMON AS, POSTBOKS 371 NESTTUN N-5853 BERGEN, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| SELØY SJØFARM AS, SELØY, N-8850 HERØY, NORSKO | 13,5 % | A642 |
| SELSØYVIK HAVBRUK AS, POSTBOKS 17, N-8196 SELSØYVIK, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| SENJA SJØFARM AS, GJØVIKA, N-9392 STONGLANDSEIDET, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| SFI MELØ AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORSKO | 15,3 % | A641 |
| SINKABERG-HANSEN AS, POSTBOKS 134, N-7901 RØRVIK, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| SIRIUS SALMON SA, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORSKO | 6,8 % | A646 |
| SJURELV FISKEOPPDRETT AS, FJORDVEIEN 255, N-9100, KVALØYSLETTA, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| SKJELBULAKS AS, N-8136 NORDARNØY, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| SNEKVIK SALMON AS, GJENGSTØ, N-7200 KYRKSÆTERØRA, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| SØMNA FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORSKO | 15,3 % | A641 |
| SØRROLLNESFISK AS, N-9450 HAMNVIK, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| STEINVIK FISKEFARM AS, N-6939 EIKEFJORD, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| STETTEFISK AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| STØLE DANIEL FISKEOPPDRETT AS, STØLEV. 2, N-5514 HAUGESUND, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| STOLT SEA FARM AS, POSTBOKS 370, SENTRUM, N-0102 OSLO, NORSKO | 13,9 % | A644 |
| SULEFISK AS, N-6924 HARDBAKKE, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| SUNNHORDLAND FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| TOFTØYSUND LAKS AS, N-5694 ONARHEIM, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| TOMBRE FISKEANNLEGG AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| TOMMA LAKS AS, N-8723 HUSBY, NORSKO | 15,3 % | A641 |
| TORRIS PRODUCTS LTD. AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORSKO | 15,3 % | A641 |
| TRI AS, POSTBOKS 100, N-9531 KVALFJORD, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| TYSNES FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| VEGA SJØFARM AS, N-8980 VEGA, NORSKO | 15,3 % | A641 |
| VESTVIK MARINEFARM AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| VIKNA SJØFARM AS, V/TERJE BONDØ, SØRTUNET 2, N-7900 RØRVIK, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| WENBERG FISKEOPPDRET, LEIVSER N-8200 FAUSKE, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| WILSGÅRD FISKEOPPDRETT AS, N-9381 TORSKEN, NORSKO | 16,0 % | A663 |
| OSTATNÍ SPOLEČNOSTI | 24,5 % | A999 |

Společnost

Antidumpingové clo

Doplňkový kód Taric

ALSAKER FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORSKO

16,0 %

A663

ÅMØY FISKEOPPDRETT AS, N-4152 VESTRE ÅMØY, NORSKO

16,0 %

A663

AMULAKS AS, N-8286 NORDFOLD, NORSKO

24,5 %

A645

AQUA AS, C/O RØRVIK FISK, N-7900 RØRVIK, NORSKO

16,0 %

A663

ARCTIC SEAFOOD AS, N-8432 ALSVÅG, NORSKO

16,0 %

A663

ARNØY LAKS AS, N-9193 LAUKSLETTA, NORSKO

16,0 %

A663

AUSTEFJORDEN SMOLT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORSKO

16,0 %

A663

BALDER SJØFARM AS, N-8286 NORDFOLD, NORSKO

24,5 %

A645

BINDALSLAKS AS, POSTBOKS 134, N-7901 RØRVIK, NORSKO

16,0 %

A663

BOGNØY FISKEOPPDRETT AS, P.O.BOX 93 SLÅTTHAUG, N-5851 BERGEN, NORSKO

16,0 %

A663

BOLAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORSKO

16,0 %

A663

BR. KARLSEN, BEDDINGEN 14, N-7014 TRONDHEIM, NORSKO

16,0 %

A663

BRATTØYFISK AS, N-6520 FREI, NORSKO

16,0 %

A663

BREMNES SEASHORE AS, N-5430 BREMNES, NORSKO

16,0 %

A663

BRILLIANT FISKEOPPDRETT AS, N-5444, ESPEVÆR, NORSKO

16,0 %

A663

BRU EIGEDOM AS, SANDVIKSBODENE 66, N-5035 BERGEN, NORSKO

16,0 %

A663

CENTRE FOR AQUACULTURE COMPETENCE AS, HUNDSNES, N-4130 HJELMELAND, NORSKO

15,3 %

A641

EDELFARM AS, ØKSENGÅRD, N-8250 ROGNAN, NORSKO

16,0 %

A663

EDELFISK AS, HAMNEGATA 1, N-6900 FLORØ, NORSKO

16,0 %

A663

EMILSEN FISK AS, LAUVØYA, N-7900 RØRVIK, NORSKO

16,0 %

A663

ESPEVÆR FISKEOPPDRETT AS, N-5444, ESPEVÆR, NORSKO

16,0 %

A663

ESPEVÆR SAMDRIFT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORSKO

16,0 %

A663

FEØY FISKEOPPDRETT AS, N-5548 FEØY, NORSKO

16,0 %

A663

FINNMARK STAMFISKSTASJON AS, LERRESFJORD, N-9536 KORSFJORDEN, NORSKO

24,5 %

A645

FINNØY FISK AS, NÅDEN, N-4160 FINNØY, NORSKO

15,3 %

A641

FJELBERG FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORSKO

16,0 %

A663

FJORD AQUA GROUP AS, BENTNESVEIEN 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORSKO

16,0 %

A663

FJORD FORSØKSSTASJON HELGELAND AS, TOFTSUNDET, N-8900 BRØNNØYSUND, NORSKO

13,5 %

A642

FJORD SEAFOOD NORSKO AS, TOFTSUNDET, N-8900, BRØNNØYSUND, NORSKO

13,5 %

A642

FLAKSTADVÅG LAKS AS, FLAKSTADVÅG, N-9395 KALDFARNES, NORSKO

16,0 %

A663

FLOKENES FISKEFARM AS, FLOKENES, N-6983 KVAMMEN, NORSKO

16,0 %

A663

FOLLALAKS AS, N-8286 NORDFOLD, NORSKO

24,5 %

A645

FOSSEN AS, P.O.BOX 93 SLÅTTHAUG, N-5851 BERGEN, NORSKO

16,0 %

A663

FRØFISK AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORSKO

16,0 %

A663

G. ESPNES FISKEOPPDRETT AS, N-7266 KVERVA, NORSKO

16,0 %

A663

GRIEG SEAFOOD AS, POSTBOKS 234, SENTRUM, N-5804 BERGEN, NORSKO

17,2 %

A648

GRIEG SEAFOOD ROGALAND AS, POSTBOKS 234, SENTRUM N-5804 BERGEN, NORSKO

17,2 %

A648

HAMNEIDET LAKS AS, N-9181 HAMNEIDET, NORSKO

16,0 %

A663

HARDANGERFISK AS, PB. 143, N-5604 ØYSTESE, NORSKO

16,0 %

A663

HAVFANGST AS, DYRSFJORD, N-9130, HANSNES, NORSKO

16,0 %

A663

HELLESUND FISKEOPPDRETT AS, LANGHOLMSUND, N-4770 HØVÅG, NORSKO

16,0 %

A663

HELLFJORDLAKS AS, JENNSKARET, N-8475, STRAUMSJØEN, NORSKO

16,0 %

A663

HENDEN FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 53, N-6539 AVERØY, NORSKO

16,0 %

A663

HJARTØY LAKS AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORSKO

16,0 %

A663

HØLLALAKS AS, POSTBOKS 603, N-8301 SVOLVÆR, NORSKO

15,3 %

A641

HYDROTECH AS, BENTNESV. 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORSKO

15,3 %

A647

HYEN LAKS AS, KLEPPENES, N-6829 HYEN, NORSKO

16,0 %

A663

JENSEN ALFRED AS, N-9394 KALDFARNES, NORSKO

16,0 %

A663

K. ENOKSEN FISKEOPPDRETT AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORSKO

16,0 %

A663

KLEIVA FISKEFARM AS, N-9455 ENGENES, NORSKO

16,0 %

A663

KOBBEVIK OG FURUHOLMEN AS, N-5392 STOREBØ, NORSKO

16,0 %

A663

KRISTOFFERSEN EGIL & SØNNER AS, JENNSKARET, N-8475, STRAUMSJØEN, NORSKO

16,0 %

A663

KVAMSDAL FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORSKO

16,0 %

A663

KVITSVA AS, SØRROLLNES, N-9450, HAMNVIK, NORSKO

16,0 %

A663

LANDØY FISKEOPPDRETT AS, VÆRLANDET, N-6986 VÆRLANDET, NORSKO

16,0 %

A663

LANGFJORDLAKS AS, N-9540 TALVIK, NORSKO

16,0 %

A663

LARSSEN SEAFOOD AS, N–8740 NORD-SOLVÆR, NORSKO

16,0 %

A663

LERØY MIDNOR AS, N-7246 HESTVIKA, NORSKO

16,0 %

A663

LINGALAKS AS, LINGAVEGEN 206, N-5630 STRANDEBARM, NORSKO

16,0 %

A663

LOVUNDLAKS AS, N-8764 LOVUND, NORSKO

16,0 %

A663

LUND FISKEOPPDRETT AS, N-7818 LUND, NORSKO

16,0 %

A663

MARINE HARVEST BOLGA AS, N-8158 BOLGA, NORSKO

15,3 %

A641

MARINE HARVEST NORSKO AS, POSTBOKS 4102, DREGGEN, N-5835 BERGEN, NORSKO

15,3 %

A641

MARØ HAVBRUK A/S, N-6914 SVANOYBUKT, NORSKO

16,0 %

A663

MÅSØVAL FISHFARM AS, N-7266 KVERVA, NORSKO

16,0 %

A663

MÅSØVAL FISKEOPPDRETT AS, N-7266 KVERVA, NORSKO

16,0 %

A663

MIDT-NORSK HAVBRUK AS, HANSVIKA, N-7900 RØRVIK, NORSKO

16,0 %

A663

NORDLAKS OPPDRETT AS, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORSKO

6,8 %

A646

NORDLAKS PRODUKTER AS, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORSKO

6,8 %

A646

NORD-SENJA FISKEINDUSTRI AS, N-9373 BOTHAMN, NORSKO

16,0 %

A663

NYE VESTSTAR AS, N-5392 STOREBØ, NORSKO

16,0 %

A663

NYGÅRD LAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORSKO

16,0 %

A663

OSLAND HAVBRUK AS, N-5962 BJORDAL, NORSKO

16,0 %

A663

PAN FISH NORSKO AS, GRIMMERGATA 5, N-6002 ÅLESUND, NORSKO

16,1 %

A643

PROSJEKT OMEGA AS, HAMNEGATA 1, N-6900 FLORØ, NORSKO

16,0 %

A663

PUNDSLETT LAKS AS, PUNDSLETT, N-8324 DIGERMULEN, NORSKO

16,0 %

A663

QUATRO LAKS AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORSKO

16,0 %

A663

RAMSØY FISKEOPPDRETT AS, BENTNESVN. 50, N-6512 KRISTIANSUND N, NORSKO

15,3 %

A641

RANGØY EINAR AS, POSTBOKS 53, N-6539 AVERØY, NORSKO

16,0 %

A663

RIOL AS, FROVÅGHAMN, N-9392 STRONGLANDSEIDET, NORSKO

16,0 %

A663

ROGALAND FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORSKO

16,0 %

A663

RONG LAKS AS, POSTBOKS 371, NESTTUN N-5853, BERGEN, NORSKO

16,0 %

A663

RONGEVÆR FISKEOPPDRETT AS, BØVÅGEN, N-5937 BØVÅGEN, NORSKO

16,0 %

A663

RØVÆR FJORDBRUK AS, N-5549 RØVÆR, NORSKO

16,0 %

A663

SALMAR FARMING AS, N-7266 KVERVA, NORSKO

16,0 %

A663

SANDNES FISKEOPPDRETT AS, N-6967 HELLEUNIK, NORSKO

16,0 %

A663

SANDVÆRFISK AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORSKO

15,3 %

A641

SANDVOLL HAVBRUK AS, N-5835 BERGEN, NORSKO

15,3 %

A641

SEAFARM INVEST AS, N-8764 LOVUND, NORSKO

15,3 %

A641

SEANOR SALMON AS, POSTBOKS 371 NESTTUN N-5853 BERGEN, NORSKO

16,0 %

A663

SELØY SJØFARM AS, SELØY, N-8850 HERØY, NORSKO

13,5 %

A642

SELSØYVIK HAVBRUK AS, POSTBOKS 17, N-8196 SELSØYVIK, NORSKO

16,0 %

A663

SENJA SJØFARM AS, GJØVIKA, N-9392 STONGLANDSEIDET, NORSKO

16,0 %

A663

SFI MELØ AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORSKO

15,3 %

A641

SINKABERG-HANSEN AS, POSTBOKS 134, N-7901 RØRVIK, NORSKO

16,0 %

A663

SIRIUS SALMON SA, BOKS 224, N-8455 STOKMARKNES, NORSKO

6,8 %

A646

SJURELV FISKEOPPDRETT AS, FJORDVEIEN 255, N-9100, KVALØYSLETTA, NORSKO

16,0 %

A663

SKJELBULAKS AS, N-8136 NORDARNØY, NORSKO

16,0 %

A663

SNEKVIK SALMON AS, GJENGSTØ, N-7200 KYRKSÆTERØRA, NORSKO

16,0 %

A663

SØMNA FISKEOPPDRETT AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORSKO

15,3 %

A641

SØRROLLNESFISK AS, N-9450 HAMNVIK, NORSKO

16,0 %

A663

STEINVIK FISKEFARM AS, N-6939 EIKEFJORD, NORSKO

16,0 %

A663

STETTEFISK AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORSKO

16,0 %

A663

STØLE DANIEL FISKEOPPDRETT AS, STØLEV. 2, N-5514 HAUGESUND, NORSKO

16,0 %

A663

STOLT SEA FARM AS, POSTBOKS 370, SENTRUM, N-0102 OSLO, NORSKO

13,9 %

A644

SULEFISK AS, N-6924 HARDBAKKE, NORSKO

16,0 %

A663

SUNNHORDLAND FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORSKO

16,0 %

A663

TOFTØYSUND LAKS AS, N-5694 ONARHEIM, NORSKO

16,0 %

A663

TOMBRE FISKEANNLEGG AS, N-5640 EIKELANDSOSEN, NORSKO

16,0 %

A663

TOMMA LAKS AS, N-8723 HUSBY, NORSKO

15,3 %

A641

TORRIS PRODUCTS LTD. AS, POSTBOKS 34, N-8764 LOVUND, NORSKO

15,3 %

A641

TRI AS, POSTBOKS 100, N-9531 KVALFJORD, NORSKO

16,0 %

A663

TYSNES FJORDBRUK AS, N-5694 ONARHEIM, NORSKO

16,0 %

A663

VEGA SJØFARM AS, N-8980 VEGA, NORSKO

15,3 %

A641

VESTVIK MARINEFARM AS, OLAV TRYGGVASONS GT 40, P.O.BOX 2608, SENTRUM, N-7414 TRONDHEIM, NORSKO

16,0 %

A663

VIKNA SJØFARM AS, V/TERJE BONDØ, SØRTUNET 2, N-7900 RØRVIK, NORSKO

16,0 %

A663

WENBERG FISKEOPPDRET, LEIVSER N-8200 FAUSKE, NORSKO

16,0 %

A663

WILSGÅRD FISKEOPPDRETT AS, N-9381 TORSKEN, NORSKO

16,0 %

A663

OSTATNÍ SPOLEČNOSTI

24,5 %

A999

4.   Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu ve Společenství je podmíněno složením jistoty ve výši částky prozatímního cla.

5.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 384/96, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí závažných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo přijato toto nařízení, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě 30 dní od data vstupu tohoto nařízení v platnost.

V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 384/96 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce od data jeho vstupu v platnost.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 27. dubna 2005.

Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 22. dubna 2005

Za Komisi

Peter MANDELSON

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1, Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 461/2004 (Úř. věst. L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  Úř. věst. L 349, 31.12.1994, s. 53.

2

(3)  Úř. věst. L 67, 10.3.1994, s. 89.

3

(4)  Úř. věst. L 33, 5.2.2005, s. 8.

4

(5)  Viz strana 4 tohoto Úředního věstníku.

5

(6)  Úř. věst. C 261, 23.10.2004, s. 8.

6

(7)  WFE se běžně definuje jako hmotnost ryby, vykuchané a odkrvené po porážce.

7

(8)  Evropská komise, Generální ředitelství pro obchod, Ředitelství B, B-1049 Brusel, Belgie.

8

---

II Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Rada

| 23.4.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 104/33 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 104/33

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 14. dubna 2005

o uzavření konzultací s Guinejskou republikou podle článku 96 dohody z Cotonou

(2005/321/ES)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na dohodu o partnerství AKT-ES, podepsanou v Cotonou dne 23. června 2000 (1), zejména na článek 96 uvedené dohody,

s ohledem na vnitřní dohodu o opatřeních, která mají být přijata, a o postupech, které mají být dodrženy pro provádění dohody o partnerství AKT-ES (2), a zejména na článek 3 uvedené dohody,

s ohledem na návrh Komise,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podstatné prvky dohody z Cotonou, uvedené v článku 9 dohody, byly porušeny. |
| --- | --- |

(1)

Podstatné prvky dohody z Cotonou, uvedené v článku 9 dohody, byly porušeny.

| (2) | Podle článku 96 dohody z Cotonou byly dne 20. července 2004 zahájeny konzultace se zeměmi AKT a Guinejskou republikou. Při této příležitosti guinejské orgány přijaly zvláštní závazky s cílem odstranit obtíže zjištěné Evropskou unií a splnit je v průběhu tříměsíčního prohloubeného dialogu. |
| --- | --- |

(2)

Podle článku 96 dohody z Cotonou byly dne 20. července 2004 zahájeny konzultace se zeměmi AKT a Guinejskou republikou. Při této příležitosti guinejské orgány přijaly zvláštní závazky s cílem odstranit obtíže zjištěné Evropskou unií a splnit je v průběhu tříměsíčního prohloubeného dialogu.

| (3) | Na konci tohoto období bylo zjištěno, že některé uvedené závazky vedly ke konkrétním iniciativám a některé byly splněny. Nicméně řada důležitých opatření z hlediska podstatných prvků dohody z Cotonou je třeba teprve provést, |
| --- | --- |

(3)

Na konci tohoto období bylo zjištěno, že některé uvedené závazky vedly ke konkrétním iniciativám a některé byly splněny. Nicméně řada důležitých opatření z hlediska podstatných prvků dohody z Cotonou je třeba teprve provést,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

Konzultace zahájené s Guinejskou republikou podle článku 96 dohody z Cotonou se uzavírají.

Článek 2

Opatření uvedená v přiloženém dopise se přijímají jako vhodná opatření ve smyslu čl. 96 odst. 2 písm. c) dohody z Cotonou.

Článek 3

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí. Bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

Použitelnost tohoto rozhodnutí končí dnem 14. dubna 2008. Bude pravidelně přezkoumáno nejméně každých šest měsíců.

V Lucemburku dne 14. dubna 2005.

Za Radu

L. FRIEDEN

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3.

1

(2)  Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 376.

2

---

PŘÍLOHA

Vážený pane ministře,

Evropská unie přikládá článku 9 dohody z Cotonou velký význam. Dodržování lidských práv, zásad demokracie a právního státu, na kterých spočívá partnerství AKT-EU, jsou podstatnými prvky této dohody a základem našich vztahů.

V tomto duchu Evropskou unii znepokojilo zhoršení zásad demokracie a právního státu, především od ústavního referenda v roce 2001 a během parlamentních voleb (2002) a prezidentských voleb (2003). Evropská unie je rovněž znepokojena nedostatečným dodržováním lidských práv a základních svobod a chybějící řádnou administrativní, politickou, ekonomickou a finanční správou.

Dospěla k názoru, že politická situace v Guineji je porušením podstatných prvků, které jsou uvedeny v článku 9 dohody z Cotonou. Vzhledem k tomuto článku a neměnnosti politické situace v Guineji se Evropská unie dne 31. března 2004 rozhodla zahájit konzultace podle článku 96 dohody z Cotonou s cílem důkladně situaci prošetřit a případně hledat způsoby její nápravy.

Tyto konzultace se konaly dne 20. července 2004 v Bruselu. Při této příležitosti bylo projednáno několik zásadních otázek a Vy jste měl příležitost předložit Vaše stanovisko a analýzu situace ve Vaší zemi. Předložil jste i memorandum obsahující akční plán zaměřený na upevnění demokracie, dodržování lidských práv, právního státu a řádné správy.

Na základě předložení této zprávy se vydala společná kontrolní mise předsednictví Evropské unie a Komise do Konakry a ve spolupráci se zástupci členských států přímo na místě vyhodnotila provádění závazků.

Evropská unie konstatuje, že guinejské orgány prokázaly jednak velkou ochotu pokračovat v diskusích a prohlubovat je, jednak usnadnit kontrolní misi Evropské unie. Rovněž konstatuje, že některé závazky vedly k povzbudivým iniciativám z Vaší strany. Především je třeba poznamenat, že:

| | Vaše vláda projevila vůli znovu zahájit politický dialog s politickými aktéry s cílem revidovat volební rámec. K oficiálnímu zahájení dialogu došlo dne 31. srpna 2004 a k jeho usnadnění byl vytvořen dohadovací výbor mezi stranami. |
| --- | --- |

Vaše vláda projevila vůli znovu zahájit politický dialog s politickými aktéry s cílem revidovat volební rámec. K oficiálnímu zahájení dialogu došlo dne 31. srpna 2004 a k jeho usnadnění byl vytvořen dohadovací výbor mezi stranami.

| | Vláda potvrdila rozhodnutí uspořádat místní volby v červnu 2005 a svůj úmysl posílit proces decentralizace. Vypracovávají se různé návrhy legislativních textů. |
| --- | --- |

Vláda potvrdila rozhodnutí uspořádat místní volby v červnu 2005 a svůj úmysl posílit proces decentralizace. Vypracovávají se různé návrhy legislativních textů.

| | Vláda potvrdila rozhodnutí uspořádat parlamentní volby ve lhůtách stanovených ústavou, tj. v červnu 2007. Vláda je ovšem připravena přezkoumat možnost uspořádat volby dříve. |
| --- | --- |

Vláda potvrdila rozhodnutí uspořádat parlamentní volby ve lhůtách stanovených ústavou, tj. v červnu 2007. Vláda je ovšem připravena přezkoumat možnost uspořádat volby dříve.

| | Vláda mimo jiné potvrdila harmonogram liberalizace rozhlasového vysílání, která se uskuteční v červnu 2005. |
| --- | --- |

Vláda mimo jiné potvrdila harmonogram liberalizace rozhlasového vysílání, která se uskuteční v červnu 2005.

| | Vláda konečně potvrdila odvětvové reformy v oblasti makroekonomického řízení a harmonogram jejich provádění. |
| --- | --- |

Vláda konečně potvrdila odvětvové reformy v oblasti makroekonomického řízení a harmonogram jejich provádění.

Není pochyb, že tyto iniciativy přispějí k posílení dodržování lidských práv a základních svobod ve Vaší zemi. Ovšem většina těchto závazků se bude provádět déle a bude nezbytné sledovat dodržování těchto závazků v průběhu doby, zejména k zajištění prohloubení demokracie. V této souvislosti Evropská unie zvláště očekává konkrétní opatření, která jsou uvedena ve Vaší etapové zprávě o provádění memoranda ze dne 30. září 2004, jejíž hlavní body jsou uvedeny dále:

| 1. | Pokračování celonárodního dialogu s cílem revidovat volební rámec a operativní podmínky, podle prohlášení o zásadách, jimiž se řídí demokratické volby v Africe, přijatého Africkou unií v Durbanu v roce 2002 (1), aby byl zaručen průhledný a demokratický volební proces. |
| --- | --- |

1.

Pokračování celonárodního dialogu s cílem revidovat volební rámec a operativní podmínky, podle prohlášení o zásadách, jimiž se řídí demokratické volby v Africe, přijatého Africkou unií v Durbanu v roce 2002 (1), aby byl zaručen průhledný a demokratický volební proces.

| 2. | Pokračování upevnění závazku dodržovat zákony týkající se dodržování lidských práv, základních svobod, jež umožní především politickým stranám vykonávat jejich práva a pravomoci organizovat zasedání, demonstrovat a mít přístup ke státním rozhlasovým a televizním stanicím. |
| --- | --- |

2.

Pokračování upevnění závazku dodržovat zákony týkající se dodržování lidských práv, základních svobod, jež umožní především politickým stranám vykonávat jejich práva a pravomoci organizovat zasedání, demonstrovat a mít přístup ke státním rozhlasovým a televizním stanicím.

| 3. | Liberalizace elektronických médií podle harmonogramu předloženého kontrolní misi Evropské unie v říjnu 2004, která umožní před místními volbami vytvořit soukromá elektronická média. |
| --- | --- |

3.

Liberalizace elektronických médií podle harmonogramu předloženého kontrolní misi Evropské unie v říjnu 2004, která umožní před místními volbami vytvořit soukromá elektronická média.

| 4. | Uspořádání hlasování v místních a parlamentních volbách podle změněného volebního rámce. |
| --- | --- |

4.

Uspořádání hlasování v místních a parlamentních volbách podle změněného volebního rámce.

| 5. | Pokračování procesu decentralizace. |
| --- | --- |

5.

Pokračování procesu decentralizace.

| 6. | Pokračování činností k posílení makroekonomického řízení a odvětvových reforem. |
| --- | --- |

6.

Pokračování činností k posílení makroekonomického řízení a odvětvových reforem.

Po skončení konzultací, kdy byly vzaty v úvahu závazky, které byly v tomto stadiu uskutečněny, a činnosti, které je ještě třeba provést, bylo rozhodnuto přijmout následující vhodná opatření podle čl. 96 odst. 2 písm. c) dohody z Cotonou:

| 1. | Bude pokračovat spolupráce týkající se zůstatků 6., 7. a 8. Evropského rozvojového fondu, aby bylo možné provádět závazky přijaté Guineou v rámci konzultací, zejména proces decentralizace, liberalizaci sdělovacích prostředků a řádnou ekonomickou správu. |
| --- | --- |

1.

Bude pokračovat spolupráce týkající se zůstatků 6., 7. a 8. Evropského rozvojového fondu, aby bylo možné provádět závazky přijaté Guineou v rámci konzultací, zejména proces decentralizace, liberalizaci sdělovacích prostředků a řádnou ekonomickou správu.

| 2. | Bude pokračovat spolupráce týkající se obálky B 9. Evropského rozvojového fondu, aby bylo možné provádět programy přímo určené na zlepšení životních podmínek nejvíce znevýhodněného obyvatelstva nebo obětí subregionální politické krize. |
| --- | --- |

2.

Bude pokračovat spolupráce týkající se obálky B 9. Evropského rozvojového fondu, aby bylo možné provádět programy přímo určené na zlepšení životních podmínek nejvíce znevýhodněného obyvatelstva nebo obětí subregionální politické krize.

| 3. | Také je možné podpořit programy zaměřené na posílení občanské společnosti (včetně neorganizované), dodržování a posílení demokracie, lidských práv a řádnou správu a vytvoření nebo upevnění svobodných médií. |
| --- | --- |

3.

Také je možné podpořit programy zaměřené na posílení občanské společnosti (včetně neorganizované), dodržování a posílení demokracie, lidských práv a řádnou správu a vytvoření nebo upevnění svobodných médií.

| 4. | Příspěvky na regionální projekty budou posuzovány případ od případu. |
| --- | --- |

4.

Příspěvky na regionální projekty budou posuzovány případ od případu.

| 5. | Budou pokračovat akce humanitárního charakteru, obchodní spolupráce a preference v oblastech spojených s obchodem. |
| --- | --- |

5.

Budou pokračovat akce humanitárního charakteru, obchodní spolupráce a preference v oblastech spojených s obchodem.

| 6. | Bude možné poskytnout podporu na přípravu voleb, buď na zůstatky 6., 7. a 8. Evropského rozvojového fondu, nebo na obálku B 9. Evropského rozvojového fondu, jakmile bude vytvořen volební rámec zaručující průhledné a demokratické volební procesy, založené na prohlášení o zásadách, jimiž se řídí demokratické volby v Africe. |
| --- | --- |

6.

Bude možné poskytnout podporu na přípravu voleb, buď na zůstatky 6., 7. a 8. Evropského rozvojového fondu, nebo na obálku B 9. Evropského rozvojového fondu, jakmile bude vytvořen volební rámec zaručující průhledné a demokratické volební procesy, založené na prohlášení o zásadách, jimiž se řídí demokratické volby v Africe.

| 7. | Obálka A 9. ERF byla snížena o částku 65 milionů EUR podle rozhodnutí Evropské komise v rámci revizí v polovině období. Bude dokončen Národní informační program, který vezme v úvahu situaci v zemi, jakož i nové finanční výhledy. Tyto dokumenty budou podepsány a provedeny, jakmile bude shledán dostatečný pokrok při provádění závazků přijatých Guineou, zejména při přípravě a uskutečnění hlasování ve svobodných a průhledných místních a parlamentních volbách. Evropská unie bude brát jako kritéria zejména:






  a) | skutečnost, že se uskutečnily svobodné a průhledné místní volby a že se ujali funkcí řádně zvolení činitelé místních společenství; |
| --- | --- | --- |

7.

Obálka A 9. ERF byla snížena o částku 65 milionů EUR podle rozhodnutí Evropské komise v rámci revizí v polovině období. Bude dokončen Národní informační program, který vezme v úvahu situaci v zemi, jakož i nové finanční výhledy. Tyto dokumenty budou podepsány a provedeny, jakmile bude shledán dostatečný pokrok při provádění závazků přijatých Guineou, zejména při přípravě a uskutečnění hlasování ve svobodných a průhledných místních a parlamentních volbách. Evropská unie bude brát jako kritéria zejména:

a)

skutečnost, že se uskutečnily svobodné a průhledné místní volby a že se ujali funkcí řádně zvolení činitelé místních společenství;

| b) | skutečnost, že volební rámec a operativní podmínky pro parlamentní volby (včetně data voleb) založené na prohlášení o zásadách, jimiž se řídí demokratické volby v Africe, byly stanoveny v rámci politického dialogu s opozičními silami. |
| --- | --- |

b)

skutečnost, že volební rámec a operativní podmínky pro parlamentní volby (včetně data voleb) založené na prohlášení o zásadách, jimiž se řídí demokratické volby v Africe, byly stanoveny v rámci politického dialogu s opozičními silami.

Musí být naplánovány pravidelné revize ve spolupráci předsednictví Evropské unie a Evropské komise, z nichž první se bude konat nejpozději do šesti měsíců.

Evropská unie bude pokračovat v pozorném sledování situace v Guineji během kontrolního období třiceti šesti měsíců. S Vaší vládou se povede zesílený politický dialog v rámci článku 8 dohody z Cotonou, aby byla upevněna demokracie a právní stát, zejména konáním parlamentních voleb, jakož i dodržování lidských práv a základních svobod.

V případě, že by došlo k rychlejšímu plnění závazků přijatých guinejskými orgány nebo naopak v případě jejich přerušení, si Evropská unie vyhrazuje právo upravit příslušná opatření.

Přijměte prosím, vážený pane ministře, ujištění o naší nejhlubší úctě.

Za Radu

Za Komisi

---

(1)  Prohlášení OAJ/AU o zásadách, jimiž se řídí demokratické volby v Africe, AHG/Prohl. 1 (XXXVIII).

1

---

Komise

| 23.4.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 104/37 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 104/37

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 26. února 2005

o žádosti, kterou předložilo Spojené království podle článku 9 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky

(oznámeno pod číslem K(2005) 411)

(Pouze anglické, francouzské a nizozemské znění je závazné)

(2005/322/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Spojené království oslovilo dne 27. ledna 2005 Komisi podle článku 9 nařízení (ES) č. 2371/2002 ve věci rozšíření vnitrostátního zákazu odlovu okounů párovými vlečnými sítěmi do 12 mil od jihozápadního pobřeží Anglie pro plavidla ostatních členských států, které mají právo lovit v této oblasti, s cílem dočasně omezit vedlejší odlov kytovců, dokud nebude možné přijmout účinnější koordinované opatření na úrovni Společenství. Při předkládání této žádosti orgány Spojeného království poukázaly na své obavy týkající se stupně vedlejšího odlovu delfínů obecných v lovišti okounů párovými vlečnými sítěmi a na rozhodnutí Komise o zamítnutí jejich případu týkajícího se nouzového uzavření tohoto loviště v západní části Lamanšského průlivu (ICES divize VIIe) (2). |
| --- | --- |

(1)

Spojené království oslovilo dne 27. ledna 2005 Komisi podle článku 9 nařízení (ES) č. 2371/2002 ve věci rozšíření vnitrostátního zákazu odlovu okounů párovými vlečnými sítěmi do 12 mil od jihozápadního pobřeží Anglie pro plavidla ostatních členských států, které mají právo lovit v této oblasti, s cílem dočasně omezit vedlejší odlov kytovců, dokud nebude možné přijmout účinnější koordinované opatření na úrovni Společenství. Při předkládání této žádosti orgány Spojeného království poukázaly na své obavy týkající se stupně vedlejšího odlovu delfínů obecných v lovišti okounů párovými vlečnými sítěmi a na rozhodnutí Komise o zamítnutí jejich případu týkajícího se nouzového uzavření tohoto loviště v západní části Lamanšského průlivu (ICES divize VIIe) (2).

| (2) | Podle čl. 17 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002 jsou francouzská a belgická plavidla oprávněna lovit druhy žijící na mořském dně v oblasti 6–12 mil, a proto by se na ně vztahovala navrhovaná opatření předložená Spojeným královstvím. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 17 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002 jsou francouzská a belgická plavidla oprávněna lovit druhy žijící na mořském dně v oblasti 6–12 mil, a proto by se na ně vztahovala navrhovaná opatření předložená Spojeným královstvím.

| (3) | V souladu s podmínkami stanovenými v článku 9 nařízení (ES) č. 2371/2002 oznámilo Spojené království svou žádost dotčeným členským státům. Ve lhůtě pěti pracovních dní stanovené v článku 9 nařízení (ES) č. 2371/2002 obdržela Komise písemné připomínky od Francie, ve kterých je Komise vyzvána nevyhovět žádosti Spojeného království. |
| --- | --- |

(3)

V souladu s podmínkami stanovenými v článku 9 nařízení (ES) č. 2371/2002 oznámilo Spojené království svou žádost dotčeným členským státům. Ve lhůtě pěti pracovních dní stanovené v článku 9 nařízení (ES) č. 2371/2002 obdržela Komise písemné připomínky od Francie, ve kterých je Komise vyzvána nevyhovět žádosti Spojeného království.

| (4) | Komise je znepokojena vedlejším odlovem kytovců, kteří jsou chráněni směrnicí Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (3), zaznamenaným v některých lovištích, a je plně odhodlána co nejvíce snížit počet těchto živočichů, kteří utonou v lovném zařízení. Opatření Společenství bylo nedávno přijato nařízením Rady (ES) č. 812/2004 ze dne 26. dubna 2004 bylo, kterým se stanovují opatření týkající se náhodných odlovů kytovců v rybářských oblastech a kterým se mění nařízení (ES) č. 88/98 (4). |
| --- | --- |

(4)

Komise je znepokojena vedlejším odlovem kytovců, kteří jsou chráněni směrnicí Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (3), zaznamenaným v některých lovištích, a je plně odhodlána co nejvíce snížit počet těchto živočichů, kteří utonou v lovném zařízení. Opatření Společenství bylo nedávno přijato nařízením Rady (ES) č. 812/2004 ze dne 26. dubna 2004 bylo, kterým se stanovují opatření týkající se náhodných odlovů kytovců v rybářských oblastech a kterým se mění nařízení (ES) č. 88/98 (4).

| (5) | Výše zmíněným nařízením se od 1. ledna 2005 ustanovuje vysílání pozorovatelů na plavidla používající k lovu párové vlečné sítě. Otázka vedlejších odlovů kytovců v pelagických vlečných sítích je složitá a byla zvlášť řešena v rámci komplexního vědeckého přezkoumání a posouzení vedlejšího odlovu kytovců v lovištích Mezinárodní radou pro výzkum moře (ICES) (5). ICES uvádí, že „k odlovu delfínů dochází i v jiných lovištích, než jen v těch, kde se loví okouni párovými vlečnými sítěmi,“ a že „je třeba provést komplexní sledování početných lovišť činných v tomto regionu, ve kterých se používají vlečné sítě, dříve než bude možné upřesnit požadavky na zmírnění“. ICES se především domnívá, že „zákaz odlovu okounů párovými vlečnými sítěmi“ by byl „svévolným opatřením, které by stěží splnilo požadovaný cíl“. Zákaz používání párových vlečných sítí při odlovu zaměřeném na mořské okouny v pobřežních vodách Spojeného království v západní části Lamanšského průlivu by pravděpodobně vedl k přesunutí intenzity rybolovu do přilehlých oblastí, aniž by nutně snížil vedlejší odlov delfínů obecných. |
| --- | --- |

(5)

Výše zmíněným nařízením se od 1. ledna 2005 ustanovuje vysílání pozorovatelů na plavidla používající k lovu párové vlečné sítě. Otázka vedlejších odlovů kytovců v pelagických vlečných sítích je složitá a byla zvlášť řešena v rámci komplexního vědeckého přezkoumání a posouzení vedlejšího odlovu kytovců v lovištích Mezinárodní radou pro výzkum moře (ICES) (5). ICES uvádí, že „k odlovu delfínů dochází i v jiných lovištích, než jen v těch, kde se loví okouni párovými vlečnými sítěmi,“ a že „je třeba provést komplexní sledování početných lovišť činných v tomto regionu, ve kterých se používají vlečné sítě, dříve než bude možné upřesnit požadavky na zmírnění“. ICES se především domnívá, že „zákaz odlovu okounů párovými vlečnými sítěmi“ by byl „svévolným opatřením, které by stěží splnilo požadovaný cíl“. Zákaz používání párových vlečných sítí při odlovu zaměřeném na mořské okouny v pobřežních vodách Spojeného království v západní části Lamanšského průlivu by pravděpodobně vedl k přesunutí intenzity rybolovu do přilehlých oblastí, aniž by nutně snížil vedlejší odlov delfínů obecných.

| (6) | Přestože podle článku 9 nařízení (ES) č. 2371/2002 může členský stát učinit opatření v zájmu minimalizace dopadu rybářských činností na mořské ekosystémy, navrhovaná opatření by na základě dostupných vědeckých informací k tomuto cíli pravděpodobně nepřispěla. |
| --- | --- |

(6)

Přestože podle článku 9 nařízení (ES) č. 2371/2002 může členský stát učinit opatření v zájmu minimalizace dopadu rybářských činností na mořské ekosystémy, navrhovaná opatření by na základě dostupných vědeckých informací k tomuto cíli pravděpodobně nepřispěla.

| (7) | Tato argumentace byla jedním z důvodů proč Komise rozhodla o zamítnutí žádosti Spojeného království o nouzový zákaz používání pelagických vlečných sítí při odlovu okouna v západní části Lamanšského průlivu v srpnu 2004. Od té doby nebyly předloženy žádné nové vědecké informace, které by mohly odůvodnit změnu této analýzy. |
| --- | --- |

(7)

Tato argumentace byla jedním z důvodů proč Komise rozhodla o zamítnutí žádosti Spojeného království o nouzový zákaz používání pelagických vlečných sítí při odlovu okouna v západní části Lamanšského průlivu v srpnu 2004. Od té doby nebyly předloženy žádné nové vědecké informace, které by mohly odůvodnit změnu této analýzy.

| (8) | Komise se domnívá, že otázka vedlejšího odlovu kytovců pelagickými vlečnými sítěmi by se měla řešit účinným a koordinovaným způsobem, postaveným na základě řádných vědeckých poznatků o povaze a rozsahu problému. V zájmu dosažení tohoto Komise finančně podporuje vědecké studie a výzkumy zaměřené na vývoj opatření pro snížení vedlejšího odlovu kytovců v lovištích, ve kterých se loví pomocí pelagických vlečných sítí, nebo na aktualizaci vědeckých odhadů množství malých kytovců v evropských vodách Atlantického oceánu. Tyto studie a výzkumné projekty mají v kombinaci s údaji o vedlejším odlovu kytovců ve velkém množství lovišť zpřístupněných prostřednictvím pozorovacího programu Společenství poskytnout v rozumném časovém horizontu technický základ pro cílená a účinná řídící opatření k omezení dopadů rybolovu na kytovce. Hned jak budou tyto informace k dispozici, navrhne Komise případná potřebná opatření v úzké spolupráci se všemi zúčastněnými stranami. |
| --- | --- |

(8)

Komise se domnívá, že otázka vedlejšího odlovu kytovců pelagickými vlečnými sítěmi by se měla řešit účinným a koordinovaným způsobem, postaveným na základě řádných vědeckých poznatků o povaze a rozsahu problému. V zájmu dosažení tohoto Komise finančně podporuje vědecké studie a výzkumy zaměřené na vývoj opatření pro snížení vedlejšího odlovu kytovců v lovištích, ve kterých se loví pomocí pelagických vlečných sítí, nebo na aktualizaci vědeckých odhadů množství malých kytovců v evropských vodách Atlantického oceánu. Tyto studie a výzkumné projekty mají v kombinaci s údaji o vedlejším odlovu kytovců ve velkém množství lovišť zpřístupněných prostřednictvím pozorovacího programu Společenství poskytnout v rozumném časovém horizontu technický základ pro cílená a účinná řídící opatření k omezení dopadů rybolovu na kytovce. Hned jak budou tyto informace k dispozici, navrhne Komise případná potřebná opatření v úzké spolupráci se všemi zúčastněnými stranami.

| (9) | Z uvedeného vyplývá, že žádosti předložené Spojeným královstvím nelze vyhovět, |
| --- | --- |

(9)

Z uvedeného vyplývá, že žádosti předložené Spojeným královstvím nelze vyhovět,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Žádost o rozšíření zákazu rybolovu okounů s použitím párových vlečných sítí do 12 mil od jihozápadního pobřeží Anglie pro plavidla ostatních členských států, kterou předložilo Spojené království podle článku 9 nařízení (ES) č. 2371/2002, se zamítá.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Belgickému království, Francouzské republice a Spojenému království Velké Británie a Severního Irska.

V Bruselu dne 26. února 2005.

Za Komisi

Joe BORG

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  Rozhodnutí Komise ze dne 24. srpna 2004 o žádosti předložené Spojeným královstvím podle článku 7 nařízení (ES) č. 2371/2002 – C(2004) 3229.

2

(3)  Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7. Směrnice naposledy pozměněná nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

3

(4)  Úř. věst. L 150, 30.4.2004, s. 12.

4

(5)  Zprávy Poradního výboru pro ekosystémy (ACE) Mezinárodní rady pro výzkum moře, 2002 a 2003, dostupné na http://www.ices.dk

5

---

| 23.4.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 104/39 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 104/39

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 21. dubna 2005

o požadavcích na bezpečnost u plovoucích předmětů pro volný čas používaných na vodě nebo ve vodě, které mají splňovat evropské normy podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES

(oznámeno pod číslem K(2005) 1209)

(Text s významem pro EHP)

(2005/323/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2001/95/ES ze dne 3. prosince 2001 o obecné bezpečnosti výrobků (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 písm. a) uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Směrnice 2001/95/ES stanoví povinnost výrobců uvést na trh pouze bezpečné výrobky. |
| --- | --- |

(1)

Směrnice 2001/95/ES stanoví povinnost výrobců uvést na trh pouze bezpečné výrobky.

| (2) | Podle této směrnice se výrobek považuje za bezpečný, pokud jde o rizika a kategorie rizik podle příslušných vnitrostátních norem, pokud vyhovuje dobrovolným vnitrostátním normám provádějícím evropské normy. |
| --- | --- |

(2)

Podle této směrnice se výrobek považuje za bezpečný, pokud jde o rizika a kategorie rizik podle příslušných vnitrostátních norem, pokud vyhovuje dobrovolným vnitrostátním normám provádějícím evropské normy.

| (3) | Podle směrnice 2001/95/ES by měly být evropské normy vypracovány evropskými normalizačními subjekty. Tyto normy by měly zajistit, aby výrobky splňovaly obecný požadavek na bezpečnost podle uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(3)

Podle směrnice 2001/95/ES by měly být evropské normy vypracovány evropskými normalizačními subjekty. Tyto normy by měly zajistit, aby výrobky splňovaly obecný požadavek na bezpečnost podle uvedené směrnice.

| (4) | Členské státy a Komise v úzké spolupráci s evropskými normalizačními subjekty a po konzultaci se zúčastněnými stranami vymezily plovoucí předměty pro volný čas používané na vodě nebo ve vodě jako skupinu výrobků, pro něž by měly být vypracovány evropské normy na základě pověření, které by měla dát podle směrnice 2001/95/ES Komise. Z takto vymezených plovoucích předmětů pro volný čas jsou vyloučeny plovoucí předměty, na něž se vztahují směrnice Rady 88/378/EHS týkající se bezpečnosti hraček (2), směrnice Rady 89/686/EHS týkající se osobních ochranných prostředků (3) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/25/ES týkající se rekreačních plavidel (4). |
| --- | --- |

(4)

Členské státy a Komise v úzké spolupráci s evropskými normalizačními subjekty a po konzultaci se zúčastněnými stranami vymezily plovoucí předměty pro volný čas používané na vodě nebo ve vodě jako skupinu výrobků, pro něž by měly být vypracovány evropské normy na základě pověření, které by měla dát podle směrnice 2001/95/ES Komise. Z takto vymezených plovoucích předmětů pro volný čas jsou vyloučeny plovoucí předměty, na něž se vztahují směrnice Rady 88/378/EHS týkající se bezpečnosti hraček (2), směrnice Rady 89/686/EHS týkající se osobních ochranných prostředků (3) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/25/ES týkající se rekreačních plavidel (4).

| (5) | Požadavky na bezpečnost těchto výrobků by měly být stanoveny s ohledem na tyto konzultace a diskuse s orgány členských států. |
| --- | --- |

(5)

Požadavky na bezpečnost těchto výrobků by měly být stanoveny s ohledem na tyto konzultace a diskuse s orgány členských států.

| (6) | Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle směrnice 2001/95/ES, |
| --- | --- |

(6)

Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle směrnice 2001/95/ES,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Výrobky a definice výrobků

Rozhodnutí se použije na plovoucí předměty pro volný čas používané na vodě nebo ve vodě uvedené v části I přílohy, na které se nevztahují žádné zvláštní právní předpisy EU týkající se určitých výrobků. Z tohoto rozhodnutí jsou zejména vyloučeny plovoucí předměty pro volný čas, na které se vztahují směrnice 88/378/EHS, směrnice 94/25/ES a směrnice 94/25/ES.

Článek 2

Požadavky na bezpečnost

Požadavky na bezpečnost týkající se výrobků uvedených v článku 1 jsou uvedeny v části II přílohy.

Článek 3

Určení

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 21. dubna 2005.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 11, 15.1.2002, s. 4.

1

(2)  Úř. věst. L 187, 16.7.1988, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 93/68/EHS (Úř. věst. L 220, 30.8.1993, s. 1).

2

(3)  Úř. věst. L 399, 30.12.1989, s. 18. Směrnice naposledy pozměněná nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

3

(4)  Úř. věst. L 164, 30.6.1994, s. 15. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 1882/2003.

4

---

PŘÍLOHA

Požadavky na bezpečnost plovoucích výrobků pro volný čas používaných na vodě nebo ve vodě

ČÁST I

Definice výrobku

Plovoucí předměty, na které se vztahuje toto rozhodnutí, jsou předměty pro volný čas používané na vodě nebo ve vodě, jejichž plovatelnost zajišťuje vztlak pomocí nafouknutí nebo inherentních vztlakových materiálů. Na tyto předměty se nevztahují žádné zvláštní právní předpisy EU o určitých výrobcích, které se používají na vodě nebo ve vodě při aktivitách, jako např. při hraní ve vodě, vodních sportech, projížďkách ve člunu, potápění a při výuce plavání, a které nepatří mezi nejtypičtější a tradiční výrobky v uvedeném odvětví. Některé z těchto výrobků jsou na evropském trhu uvedeny již dlouho, zatímco u jiných se jedná o zcela nové výrobky a další se neustále objevují.

Většina těchto výrobků jsou částečně upravené tradiční výrobky nebo výrobky od nich odvozené a dále vyvíjené. Stále častěji se předměty používané venku na hřištích upravují pro použití na vodě.

Tyto nové výrobky mají zvýšit prožitek a zábavu, současně však slouží ke zrychlení určité činnosti a přináší vzrušení z nových druhů sportu, jako je „tubing“ (sjíždění divoké vody na velkém nafukovacím kruhu) a „white water rafting“ (sjíždění divoké vody na raftu).

Plovoucí předměty pro volný čas, na které se vztahují směrnice 88/378/EHS týkající se bezpečnosti hraček, směrnice 89/686/EHS týkající se osobních ochranných prostředků a směrnice 94/25/ES týkající se rekreačních plavidel, jsou z tohoto rozhodnutí vyloučeny.

Plovoucí předměty, na které se toto rozhodnutí vztahuje, je třeba zařadit podle plánovaného použití, druhu pohonu a designu do následujících tříd:

Třída A: Plovoucí předměty určené pro statické polohové použití na vodě nebo ve vodě. Poloha uživatele je na nafukovací konstrukci. Určené jak pro individuální, tak kolektivní používání, především pasivní. Obvykle jsou bez mechanického pohonu. Předměty mohou být zkonstruovány tak, že buď poskytující plovoucí stabilitu nebo je vyrovnává uživatel.

Vyloučeny jsou předměty zkonstruované pro ochranné funkce podle směrnice 89/686/EHS. Vyloučeny jsou rovněž předměty podle směrnice 88/378/EHS zkonstruované nebo určené pro individuální použití dětem na hraní v mělké vodě.

Třída B: Plovoucí předměty určené pro statické použití. Poloha uživatele je uvnitř nafukovací konstrukce, která je umístěna kolem jeho těla (relativně pevně přiléhá). Předměty mohou poskytovat systém na udržení těla nebo se uživatel má udržet pomocí paží a rukou sám. Systém na udržení těla může obsahovat sedadlo, řemínky nebo jiný způsob držení bez ohledu na to, v jaké poloze je tělo uživatele (sezení, stání, ležení, klečení...). Tělo uživatele je více či méně pod vodou. Horní část (od prsou výše) je obvykle nad vodou. Určené jak pro individuální, tak kolektivní používání. Obvykle jsou bez mechanického pohonu.

Vyloučeny jsou předměty zkonstruované pro ochranné funkce podle směrnice 89/686/EHS. Vyloučeny jsou rovněž předměty podle směrnice 88/378/EHS zkonstruované nebo určené pro individuální použití dětem na hraní v mělké vodě.

Třída C: Plovoucí předměty k dynamickému použití, tj. použití při vysoké rychlosti. Poloha uživatele je na nebo uvnitř nafukovací konstrukce. Mohou být vybaveny malou kabinou, sedadlem nebo jiným způsobem umožňujícím držení. Tento předmět je vlečen za vnějším pohonným zařízením. Od uživatele se očekává, že bude udržovat plovoucí stabilitu a bezpečný kurs za vlečným zařízením.

Třída D: Plovoucí předměty pro aktivní použití, tj. šplhání, skákání a další s tím spojené činnosti. Žádná určená poloha uživatele. Určené jak pro individuální, tak kolektivní používání. Obvykle jsou bez mechanického pohonu. Vyloučeny jsou předměty zkonstruované pro ochranné funkce podle směrnice 89/686/EHS. Vyloučeny jsou rovněž předměty podle směrnice 88/378/EHS zkonstruované nebo určené pro individuální použití dětem na hraní v mělké vodě.

Třída E: Nafukovací čluny se vztlakem méně než 1 800 N a s délkou trupu více než 1,2 m a méně než 2,5 m, měřeno podle příslušných harmonizovaných norem určených pro sportovní účely a volný čas ve smyslu směrnice 94/25/ES. Individuální a kolektivní použití. Uživatel se nachází uvnitř nafukovací konstrukce (široká kabina).

ČÁST II

A.   Rizika

Hlavní rizika spojená s těmito výrobky jsou utonutí nebo nehody s možným následkem utonutí.

Jiná rizika spojená s těmito zvláštními výrobky, které mohou způsobit více či méně vážná zranění, jsou rizika spojená s konstrukcí výrobku jako je odnesení od břehu, překlopení, neudržení se na vodě, pád z výšky, zachycení nebo uvíznutí nad nebo pod vodní hladinou, náhlý únik vztlaku, převrácení, šok z chladu, jakož i rizika spojená s jeho používáním, jako je kolize, náraz a rizika spojená s větry, proudy, přílivy a odlivy.

B.   Obecný požadavek na bezpečnost

Tyto výrobky musí splňovat obecný požadavek na bezpečnost podle směrnice 2001/95/ES a musí být „bezpečné“ ve smyslu článku 2 písm. b) uvedené směrnice.

C.   Zvláštní požadavky na bezpečnost

Při použití obecného požadavku na bezpečnost uvedeného ve směrnici 2001/95/ES je třeba alespoň zohlednit toto:

C.1   Požadavky na konstrukci výrobku

Bezpečnost konstrukce musí mít přednost před bezpečnostními pokyny. Použité materiály a zpracování musí odpovídat nejnovějším poznatkům, přičemž se zohledňuje předpokládané použití předmětů a možné následky na zdraví uživatele a životní prostředí.

Zvážit je třeba alespoň:

| a) | plovoucí stabilitu v souladu s plánovaným a předpokládaným použitím; |
| --- | --- |

a)

plovoucí stabilitu v souladu s plánovaným a předpokládaným použitím;

| b) | minimální vztlak a v případě nafukovacích předmětů, zbytkový vztlak po poruše jedné ze vzduchových komor. Doplňkové zachování funkce, kde je to vhodné a zejména, pokud se plánuje na kolektivní použití nebo kde připadá v úvahu; |
| --- | --- |

b)

minimální vztlak a v případě nafukovacích předmětů, zbytkový vztlak po poruše jedné ze vzduchových komor. Doplňkové zachování funkce, kde je to vhodné a zejména, pokud se plánuje na kolektivní použití nebo kde připadá v úvahu;

| c) | prostředky umožňující držení se během používání, snadné uchopení; |
| --- | --- |

c)

prostředky umožňující držení se během používání, snadné uchopení;

| d) | snadný únik v případě překlopení, zabránění zachycení či uvíznutí částí lidského těla; |
| --- | --- |

d)

snadný únik v případě překlopení, zabránění zachycení či uvíznutí částí lidského těla;

| e) | prostředky k usnadnění opětovného nalodění, zejména pokud se plánuje kolektivní použití, jakož i k držení se ve vodě v případě nouze; |
| --- | --- |

e)

prostředky k usnadnění opětovného nalodění, zejména pokud se plánuje kolektivní použití, jakož i k držení se ve vodě v případě nouze;

| f) | možnost spolehlivého a rychlého úniku z výrobků pohybujících se (vlečených) velkou rychlostí. |
| --- | --- |

f)

možnost spolehlivého a rychlého úniku z výrobků pohybujících se (vlečených) velkou rychlostí.

C.2   Upozornění a informace týkající se bezpečného používání výrobku

Prezentace a vyobrazení produktu, zřejmé a jasné označení, jakož i upozornění a návod k jeho použití musí být úplně koherentní a jednoduše a jasně srozumitelné pro spotřebitele a nesmí podceňovat rizika pro potenciální uživatele, především děti.

Označení (včetně piktogramů) týkající se upozornění nebo vhodných rozměrů musí být během užívání viditelné. Piktogramy přímo související s nejvážnějšími riziky musí být opatřené odpovídajícím textem. Důležité údaje týkající se výkonu a omezeného použití výrobku musí být prezentovány tak, aby je měl potenciální uživatel k dispozici před zakoupením výrobku. Zvláštní pozornost musí být věnována informacím týkajícím se rizik pro děti. Zvážit je třeba alespoň toto:

| a) | jakékoliv nezbytné omezení používání týkající se např. počtu uživatelů, celkové váhy, rizik spojených s větry, proudy, přílivy a odlivy, specifikace ohledně vzdálenosti od pobřeží, výšky, rychlosti, interakce s jinými výrobky a předměty, pokud se dá předpokládat, že výrobek se bude používat s jinými výrobky anebo v blízkosti nebezpečných výrobků (bezpečnostní vzdálenosti); navíc je potřeba také zvážit nesprávné použití výrobku, které je možné předvídat; |
| --- | --- |

a)

jakékoliv nezbytné omezení používání týkající se např. počtu uživatelů, celkové váhy, rizik spojených s větry, proudy, přílivy a odlivy, specifikace ohledně vzdálenosti od pobřeží, výšky, rychlosti, interakce s jinými výrobky a předměty, pokud se dá předpokládat, že výrobek se bude používat s jinými výrobky anebo v blízkosti nebezpečných výrobků (bezpečnostní vzdálenosti); navíc je potřeba také zvážit nesprávné použití výrobku, které je možné předvídat;

| b) | na všech výrobcích musí být upozornění „POZOR: nechrání před utonutím. Pouze pro plavce!“; |
| --- | --- |

b)

na všech výrobcích musí být upozornění „POZOR: nechrání před utonutím. Pouze pro plavce!“;

| c) | v případě potřeby doporučení týkající se použití přiměřených osobních ochranných prostředků (OOP) proti utonutí a odolnosti proti nárazu; |
| --- | --- |

c)

v případě potřeby doporučení týkající se použití přiměřených osobních ochranných prostředků (OOP) proti utonutí a odolnosti proti nárazu;

| d) | návod k nafouknutí a tlakové podmínky, pro údržbu, opravu, uskladnění a likvidaci vzhledem k zvláštním vlastnostem těchto výrobků a jejich používání, umístění při opakovaném použití během dlouhého období a procesu opotřebování; |
| --- | --- |

d)

návod k nafouknutí a tlakové podmínky, pro údržbu, opravu, uskladnění a likvidaci vzhledem k zvláštním vlastnostem těchto výrobků a jejich používání, umístění při opakovaném použití během dlouhého období a procesu opotřebování;

| e) | výrobky určené pro zvlášť rizikové kategorie spotřebitelů, zvláště děti, neplavce a v některých případech starší osoby, musí mít zvláštní upozornění. |
| --- | --- |

e)

výrobky určené pro zvlášť rizikové kategorie spotřebitelů, zvláště děti, neplavce a v některých případech starší osoby, musí mít zvláštní upozornění.

---

Správní komise evropských společenství pro sociální zabezpečení migrujících pracovníků

| 23.4.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 104/42 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 104/42

---

ROZHODNUTÍ č. 200

ze dne 15. prosince 2004

o metodách fungování a složení technické komise pro zpracování dat správní komise pro sociální zabezpečení migrujících pracovníků

(Text s významem pro EHP)

(2005/324/ES)

SPRÁVNÍ KOMISE PRO SOCIÁLNÍ ZABEZPEČENÍ MIGRUJÍCÍCH PRACOVNÍKŮ,

s ohledem na čl. 81 písm. d) nařízení Rady (EHS) č. 1408/71 ze dne 14. června 1971 o uplatňování systémů sociálního zabezpečení na zaměstnané osoby a jejich rodiny pohybující se v rámci Společenství (1), podle kterého správní komise podporuje a rozvíjí spolupráci mezi členskými státy cestou modernizace postupů pro výměnu informací, zejména přizpůsobením toku informací mezi orgány pro účely telematické výměny, s přihlédnutím k rozvoji zpracování dat v každém členském státě, s cílem zrychlit vyřizování dávek,

s ohledem na čl. 117c odst. 1 nařízení Rady (EHS) č. 574/72 ze dne 21. března 1972, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení (EHS) č. 1408/71 o uplatňování systémů sociálního zabezpečení na zaměstnané osoby a jejich rodiny pohybující se v rámci Společenství (2), podle kterého správní komise vytváří a stanoví metody fungování a složení technické komise, která v souladu s články 117, 117a a 117b podává zprávy a odůvodněná stanoviska před přijetím rozhodnutí,

s přihlédnutím k dopadům rozšíření Evropské unie, k němuž došlo dne 1. května 2004, na fungování technické komise,

ROZHODLA TAKTO:

Článek 1

1.   Správní komise pro sociální zabezpečení migrujících pracovníků zřizuje technickou komisi pro zpracování dat stanovenou čl. 117c odst. 1 nařízení (EHS) č. 574/72. Nazývá se „technická komise“.

2.   Technická komise vykonává funkce stanovené v čl. 117c odst. 2 nařízení (EHS) č. 574/72.

3.   Mandát týkající se zvláštních úkolů technické komise stanoví správní komise pro sociální zabezpečení migrujících pracovníků, která může tyto úkoly v případě potřeby pozměňovat.

Článek 2

Technická komise přijímá své zprávy a odůvodněná stanoviska podle potřeby na základě technických dokumentů a studií. Může si od národních správních orgánů vyžádat jakékoliv informace, které považuje za nezbytné pro účelné plnění svých úkolů.

Článek 3

1.   Technická komise se skládá ze dvou členů z každého členského státu, z nichž jeden je jmenován stálým členem a druhý jeho zástupcem. Nominace z členských států jsou předávány generálnímu tajemníkovi správní komise prostřednictvím zástupce vlády členského státu ve správní komisi.

2.   Zprávy a odůvodněná stanoviska se přijímají prostou většinou všech členů technické komise, přičemž každý členský stát má jeden hlas, který odevzdá stálý člen, nebo v jeho nepřítomnosti jeho zástupce. Ve zprávách nebo odůvodněných stanoviscích technické komise musí být uvedeno, zda byly schváleny jednomyslně nebo prostou většinou. Jsou-li schváleny většinou, musí obsahovat závěry nebo výhrady menšiny.

3.   Zástupce Komise Evropských společenství, nebo osoba jím určená, vykonává v technické komisi funkci poradce.

Článek 4

Předsednictví technické komise vykonává vždy půl roku buď stálý člen, nebo jiný jmenovaný úředník státu, jehož zástupce ve správní komisi vykonává ve stejném období funkci předsedy této komise. Předseda technické komise podává na žádost předsedy správní komise zprávu o činnosti technické komise.

Článek 5

Technická komise může k projednání zvláštních otázek ustavit ad hoc pracovní skupiny. Technická komise musí v pracovním programu uvedeném v článku 7 popsat úkoly, které mají být v těchto ad hoc pracovních skupinách splněny, časový rozvrh plnění těchto úkolů a finanční dopady spojené s jejich činností.

Článek 6

Sekretariát správní komise připravuje a organizuje zasedání technické komise a vypracovává ze zasedání zápis.

Článek 7

Technická komise předkládá správní komisi ke schválení podrobný pracovní program. Technická komise rovněž podává správní komisi každoročně zprávu o své činnosti a o výsledcích v rámci pracovního programu, včetně návrhů na jeho úpravu.

Článek 8

Každou činnost navrhovanou technickou komisí, která zahrnuje výdaje ze strany Komise Evropských společenství, musí schválit zástupce tohoto orgánu.

Článek 9

Jazyky technické komise jsou shodné s jazyky uznanými za úřední jazyky orgánů Společenství v souladu s článkem 290 Smlouvy o založení Evropského společenství.

Článek 10

Doplňující pravidla obsažená v připojené příloze se rovněž vztahují na technickou komisi.

Článek 11

Toto rozhodnutí nahrazuje rozhodnutí správní komise č. 169 (3).

Článek 12

Toto rozhodnutí se zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto rozhodnutí se použije ode dne 1. března 2005.

Předseda správní komise

C.-J. VAN DEN BERG

---

(1)  Úř. věst. L 149, 5.7.1971, s. 2. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 631/2004 (Úř. věst. L 100, 6.4.2004, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 74, 27.3.1972, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 631/2004.

2

(3)  Úř. věst. L 195, 11.7.1998, s. 46.

3

---

PŘÍLOHA

DOPLŇKOVÁ PRAVIDLA TECHNICKÉ KOMISE

1.   Účast na zasedáních

| a) | Nemůže-li se úřadující předseda zúčastnit zasedání technické komise, funkci předsedy vykonává jeho zástupce. |
| --- | --- |

a)

Nemůže-li se úřadující předseda zúčastnit zasedání technické komise, funkci předsedy vykonává jeho zástupce.

| b) | Členy může na zasedání technické komise doprovázet jeden nebo více dalších odborníků, je-li to nutné vzhledem k povaze projednávaných otázek. Každá delegace se zpravidla skládá z nejvýše čtyř osob. |
| --- | --- |

b)

Členy může na zasedání technické komise doprovázet jeden nebo více dalších odborníků, je-li to nutné vzhledem k povaze projednávaných otázek. Každá delegace se zpravidla skládá z nejvýše čtyř osob.

| c) | Všech zasedání technické komise či jejích ad hoc pracovních skupin se účastní zástupce Komise Evropských společenství nebo člen sekretariátu nebo jiná osoba určená generálním sekretářem správní komise. Pokud je to vzhledem k projednávané otázce relevantní, může se těchto zasedání účastnit i zástupce jiných útvarů Komise Evropských společenství. |
| --- | --- |

c)

Všech zasedání technické komise či jejích ad hoc pracovních skupin se účastní zástupce Komise Evropských společenství nebo člen sekretariátu nebo jiná osoba určená generálním sekretářem správní komise. Pokud je to vzhledem k projednávané otázce relevantní, může se těchto zasedání účastnit i zástupce jiných útvarů Komise Evropských společenství.

2.   Hlasování

| a) | Jestliže stálý člen technické komise vykonává funkci předsedy, hlasuje místo něho jeho zástupce. |
| --- | --- |

a)

Jestliže stálý člen technické komise vykonává funkci předsedy, hlasuje místo něho jeho zástupce.

| b) | Každého přítomného člena, který se zdrží hlasování, předseda vyzve, aby uvedl, proč se zdržel hlasování. |
| --- | --- |

b)

Každého přítomného člena, který se zdrží hlasování, předseda vyzve, aby uvedl, proč se zdržel hlasování.

| c) | Zdrží-li se hlasování většina přítomných členů, považuje se návrh předložený k hlasování za návrh, který nebyl vzat v úvahu. |
| --- | --- |

c)

Zdrží-li se hlasování většina přítomných členů, považuje se návrh předložený k hlasování za návrh, který nebyl vzat v úvahu.

3.   Program jednání

| a) | Prozatímní program jednání každého zasedání technické komise sestavuje sekretariát po poradě s předsedou technické komise. Dříve než sekretariát zahrne určitý bod do programu jednání, může, je-li to potřebné, požádat dotčené delegace, aby k této otázce písemně předložily svá stanoviska. |
| --- | --- |

a)

Prozatímní program jednání každého zasedání technické komise sestavuje sekretariát po poradě s předsedou technické komise. Dříve než sekretariát zahrne určitý bod do programu jednání, může, je-li to potřebné, požádat dotčené delegace, aby k této otázce písemně předložily svá stanoviska.

| b) | Prozatímní program jednání zpravidla obsahuje body, pro které člen nebo zástupce Komise Evropských společenství předložil žádost a případně i související poznámky sekretariátu nejméně dvacet pracovních dnů před začátkem zasedání. |
| --- | --- |

b)

Prozatímní program jednání zpravidla obsahuje body, pro které člen nebo zástupce Komise Evropských společenství předložil žádost a případně i související poznámky sekretariátu nejméně dvacet pracovních dnů před začátkem zasedání.

| c) | Prozatímní program jednání se zasílá nejméně deset pracovních dnů před zahájením každého zasedání členům technické komise, zástupcům Komise Evropských společenství a každé další osobě, jejíž účast na zasedání se očekává. Dokumenty vztahující se k jednotlivým bodům programu jednání jim jsou zaslány, jakmile jsou k dispozici. |
| --- | --- |

c)

Prozatímní program jednání se zasílá nejméně deset pracovních dnů před zahájením každého zasedání členům technické komise, zástupcům Komise Evropských společenství a každé další osobě, jejíž účast na zasedání se očekává. Dokumenty vztahující se k jednotlivým bodům programu jednání jim jsou zaslány, jakmile jsou k dispozici.

| d) | Na začátku každého zasedání schválí technická komise program jednání. O zařazení bodu, který se neobjevil v prozatímním programu, do programu jednání musí technická komise rozhodnout jednomyslně. Kromě naléhavých případů si mohou členové technické komise vyhradit, že své konečné stanovisko k těm bodům, které se objevily na prozatímním programu jednání, ale k nimž neobdrželi odpovídající dokumenty ve svém vlastním jazyce pět pracovních dnů před začátkem zasedání, předloží až na následujícím zasedání. |
| --- | --- |

d)

Na začátku každého zasedání schválí technická komise program jednání. O zařazení bodu, který se neobjevil v prozatímním programu, do programu jednání musí technická komise rozhodnout jednomyslně. Kromě naléhavých případů si mohou členové technické komise vyhradit, že své konečné stanovisko k těm bodům, které se objevily na prozatímním programu jednání, ale k nimž neobdrželi odpovídající dokumenty ve svém vlastním jazyce pět pracovních dnů před začátkem zasedání, předloží až na následujícím zasedání.

4.   Ad hoc pracovní skupiny

| a) | Ad hoc pracovním skupinám předsedá odborník určený předsedou technické komise po poradě se zástupcem Komise Evropských Společenství nebo, není-li to možné, odborník zastupující stát, jehož zástupce ve správní komisi vykonává úřad předsedy této komise. |
| --- | --- |

a)

Ad hoc pracovním skupinám předsedá odborník určený předsedou technické komise po poradě se zástupcem Komise Evropských Společenství nebo, není-li to možné, odborník zastupující stát, jehož zástupce ve správní komisi vykonává úřad předsedy této komise.

| b) | Předseda ad hoc pracovní skupiny je přizván k účasti na zasedání technické komise, během kterého se projednává zpráva této ad hoc pracovní skupiny. |
| --- | --- |

b)

Předseda ad hoc pracovní skupiny je přizván k účasti na zasedání technické komise, během kterého se projednává zpráva této ad hoc pracovní skupiny.

5.   Administrativní záležitosti

| a) | Předseda technické komise může dát sekretariátu jakékoliv pokyny k plánovaným zasedáním a k výkonu činností, které jsou v působnosti technické komise. |
| --- | --- |

a)

Předseda technické komise může dát sekretariátu jakékoliv pokyny k plánovaným zasedáním a k výkonu činností, které jsou v působnosti technické komise.

| b) | Technická komise se svolává dopisem, který členům a zástupci Komise Evropských společenství po poradě s předsedou technické komise zasílá deset pracovních dnů před zahájením zasedání sekretariát. |
| --- | --- |

b)

Technická komise se svolává dopisem, který členům a zástupci Komise Evropských společenství po poradě s předsedou technické komise zasílá deset pracovních dnů před zahájením zasedání sekretariát.

| c) | Z každého zasedání se pořizuje zápis, který se zpravidla schvaluje na následujícím zasedání. |
| --- | --- |

c)

Z každého zasedání se pořizuje zápis, který se zpravidla schvaluje na následujícím zasedání.

---

Tiskové opravy

| 23.4.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 104/46 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 104/46

---

Oprava nařízení Komise (ES) č. 607/2005 ze dne 18. dubna 2005, kterým se po čtvrté mění nařízení Rady (ES) č. 1763/2004, kterým se ukládají některá omezující opatření na podporu účinného provádění mandátu Mezinárodního trestního tribunálu pro bývalou Jugoslávii (ICTY)

(
  Úřední věstník Evropské unie L 100 ze dne 20. dubna 2005
  )

Strana 18, bod 2 písm. c):

místo:

„Lukic, Milan. Datum narození: 6.9.1967. Místo narození: Višegrad, Bosna a Hercegovina. Státní příslušnost: a) Bosna a Hercegovina, b) pravděpodobně Srbsko a Černá Hora.“;

má být:

„Lukic, Sreten. Datum narození: 28.3.1955. Místo narození: Višegrad, Bosna a Hercegovina. Státní příslušnost: Srbsko a Černá Hora.“

---