# Euroopa Liidu L 106/27.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 106 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide27. aprill 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 106

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide27. aprill 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 631/2005, 26. aprill 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 632/2005, 26. aprill 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1185/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Saksamaa sekkumisameti valduses oleva rukki eksportimiseks | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 633/2005, 26. aprill 2005, millega avatakse pakkumiskutse puu- ja köögivilja A3 süsteemi ekspordilitsentside väljaandmiseks (tomatid, apelsinid, sidrunid ja õunad) | 4 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 634/2005, 26. aprill 2005, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 7 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 635/2005, 26. aprill 2005, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 10 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 636/2005, 26. aprill 2005, riisi impordilitsentside väljaandmise kohta määruse (EÜ) nr 327/98 alusel 2005. aasta aprilli esimesel kümnel tööpäeval esitatud taotluste põhjal | 13 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 637/2005, 26. aprill 2005, millega määratakse kindlaks ekspordilitsentside andmine teatavatele piimatoodetele, mida eksporditakse Dominikaani Vabariiki määruse (EÜ) nr 174/1999 artiklis 20a osutatud kvoodi raames | 15 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 638/2005, 26. aprill 2005, millega kehtestatakse tootmistoetused oliiviõlile, mida kasutatakse teatavate konservide tootmisel | 16 |
| | * | Komisjoni direktiiv 2005/30/EÜ, 22. aprill 2005, millega muudetakse, tehnika arenguga arvestamiseks, kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnitust käsitlevaid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 97/24/EÜ ja 2002/24/EÜ (
  1
  ) | 17 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 631/2005, 26. aprill 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 632/2005, 26. aprill 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1185/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Saksamaa sekkumisameti valduses oleva rukki eksportimiseks

3

Komisjoni määrus (EÜ) nr 633/2005, 26. aprill 2005, millega avatakse pakkumiskutse puu- ja köögivilja A3 süsteemi ekspordilitsentside väljaandmiseks (tomatid, apelsinid, sidrunid ja õunad)

4

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 634/2005, 26. aprill 2005, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

7

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 635/2005, 26. aprill 2005, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

10

Komisjoni määrus (EÜ) nr 636/2005, 26. aprill 2005, riisi impordilitsentside väljaandmise kohta määruse (EÜ) nr 327/98 alusel 2005. aasta aprilli esimesel kümnel tööpäeval esitatud taotluste põhjal

13

Komisjoni määrus (EÜ) nr 637/2005, 26. aprill 2005, millega määratakse kindlaks ekspordilitsentside andmine teatavatele piimatoodetele, mida eksporditakse Dominikaani Vabariiki määruse (EÜ) nr 174/1999 artiklis 20a osutatud kvoodi raames

15

Komisjoni määrus (EÜ) nr 638/2005, 26. aprill 2005, millega kehtestatakse tootmistoetused oliiviõlile, mida kasutatakse teatavate konservide tootmisel

16

*

Komisjoni direktiiv 2005/30/EÜ, 22. aprill 2005, millega muudetakse, tehnika arenguga arvestamiseks, kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnitust käsitlevaid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 97/24/EÜ ja 2002/24/EÜ (
  1
  )

1

17

| | | Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu ühine seisukoht 2005/329/ÜVJP, 25. aprill 2005, mis käsitleb tuumarelva leviku tõkestamise lepingu osalisriikide 2005. aasta konverentsi lepingu läbivaatamise kohta | 32 |
| | * | Nõukogu ühismeede 2005/330/ÜVJP, 26. aprill 2005, millega muudetakse Euroopa Liidu eriesindaja Lõuna-Kaukaasias volitusi | 36 |

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

*

Nõukogu ühine seisukoht 2005/329/ÜVJP, 25. aprill 2005, mis käsitleb tuumarelva leviku tõkestamise lepingu osalisriikide 2005. aasta konverentsi lepingu läbivaatamise kohta

32

*

Nõukogu ühismeede 2005/330/ÜVJP, 26. aprill 2005, millega muudetakse Euroopa Liidu eriesindaja Lõuna-Kaukaasias volitusi

36

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 15. märtsi 2005 aasta määruse (EÜ) nr 426/2005, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärinevate polüesterfilamentkangaste impordi suhtes, parandus (ELT L 69, 16.3.2005) | 37 |

Parandused

*

Komisjoni 15. märtsi 2005 aasta määruse (EÜ) nr 426/2005, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärinevate polüesterfilamentkangaste impordi suhtes, parandus (ELT L 69, 16.3.2005)

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 27.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 106/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 106/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 631/2005,

26. aprill 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 27. aprillil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. aprill 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 26. aprilli 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 103,6 |
| 204 | 98,1 |
| 212 | 129,8 |
| 624 | 168,0 |
| 999 | 124,9 |
| 0707 00 05 | 052 | 152,4 |
| 204 | 76,2 |
| 999 | 114,3 |
| 0709 90 70 | 052 | 99,0 |
| 204 | 44,2 |
| 999 | 71,6 |
| 0805 10 20 | 052 | 54,4 |
| 204 | 45,2 |
| 212 | 58,1 |
| 220 | 47,8 |
| 388 | 62,0 |
| 400 | 53,3 |
| 624 | 73,9 |
| 999 | 56,4 |
| 0805 50 10 | 052 | 65,2 |
| 220 | 65,0 |
| 388 | 67,8 |
| 400 | 69,6 |
| 528 | 65,2 |
| 624 | 67,3 |
| 999 | 66,7 |
| 0808 10 80 | 388 | 86,3 |
| 400 | 122,8 |
| 404 | 94,3 |
| 508 | 67,2 |
| 512 | 69,4 |
| 524 | 65,9 |
| 528 | 65,1 |
| 720 | 82,6 |
| 804 | 112,9 |
| 999 | 85,2 |
| 0808 20 50 | 388 | 87,9 |
| 512 | 63,9 |
| 528 | 65,2 |
| 720 | 72,2 |
| 999 | 72,3 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

103,6

204

98,1

212

129,8

624

168,0

999

124,9

0707 00 05

052

152,4

204

76,2

999

114,3

0709 90 70

052

99,0

204

44,2

999

71,6

0805 10 20

052

54,4

204

45,2

212

58,1

220

47,8

388

62,0

400

53,3

624

73,9

999

56,4

0805 50 10

052

65,2

220

65,0

388

67,8

400

69,6

528

65,2

624

67,3

999

66,7

0808 10 80

388

86,3

400

122,8

404

94,3

508

67,2

512

69,4

524

65,9

528

65,1

720

82,6

804

112,9

999

85,2

0808 20 50

388

87,9

512

63,9

528

65,2

720

72,2

999

72,3

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 27.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 106/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 106/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 632/2005,

26. aprill 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1185/2004, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus Saksamaa sekkumisameti valduses oleva rukki eksportimiseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1185/2004 (2) avati alaline pakkumismenetlus Saksamaa sekkumisameti valduses oleva rukki eksportimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1185/2004 (2) avati alaline pakkumismenetlus Saksamaa sekkumisameti valduses oleva rukki eksportimiseks.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1185/2004 artikli 5 lõige 4 täpsustab aadressi, kuhu pakkumised tuleb esitada Saksamaa sekkumisametile. Seoses Saksamaa haldusasutuste ümberkorraldamisega tuleb kõnealust aadressi muuta. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1185/2004 artikli 5 lõige 4 täpsustab aadressi, kuhu pakkumised tuleb esitada Saksamaa sekkumisametile. Seoses Saksamaa haldusasutuste ümberkorraldamisega tuleb kõnealust aadressi muuta.

| (3) | Käesolevas määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas teraviljaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1185/2004 artikli 5 lõige 4 asendatakse järgneva tekstiga:

“4.   Pakkumised tuleb esitada Saksamaa sekkumisametile:

| Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung (BLE), |
| --- |
| Deichmannsaue 29 |
| D-53179 Bonn |
| faks | : | 00 49 (0) 228 6845 3985
  00 49 (0) 228 6845 3276 |

Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung (BLE),

Deichmannsaue 29

D-53179 Bonn

faks

:

00 49 (0) 228 6845 3985

00 49 (0) 228 6845 3276

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 28. aprillist 2005 kell 9.00 (Brüsseli aja järgi).

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78.

1

(2)  ELT L 227, 26.6.2004, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1730/2004 (ELT L 307, 5.10.2004, lk 3).

2

---

| 27.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 106/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 106/4

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 633/2005,

26. aprill 2005,

millega avatakse pakkumiskutse puu- ja köögivilja A3 süsteemi ekspordilitsentside väljaandmiseks (tomatid, apelsinid, sidrunid ja õunad)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määrust (EÜ) nr 2200/96 puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta, (1) eriti selle artikli 35 lõike 3 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1961/2001, (2) on sätestatud puu- ja köögivilja eksporditoetuste üksikasjalikud eeskirjad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1961/2001, (2) on sätestatud puu- ja köögivilja eksporditoetuste üksikasjalikud eeskirjad.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikes 1 on sätestatud, et määral, mis on vajalik selles artiklis loetletud toodete majanduslikult oluliste koguste eksportimiseks, võib ühenduse eksporditavate toodete eest anda eksporditoetusi, võttes arvesse asutamislepingu artikli 300 alusel sõlmitud lepingutest tulenevaid piiranguid. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikes 1 on sätestatud, et määral, mis on vajalik selles artiklis loetletud toodete majanduslikult oluliste koguste eksportimiseks, võib ühenduse eksporditavate toodete eest anda eksporditoetusi, võttes arvesse asutamislepingu artikli 300 alusel sõlmitud lepingutest tulenevaid piiranguid.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikele 2 tuleks tagada, et ei häirita eksporditoetuste korra raames varem eksisteerinud kaubavoogusid. Seepärast ning puu- ja köögivilja ekspordi hooajalise iseloomu tõttu tuleks kehtestada iga toote puhul kavandatavad kogused, võttes arvesse komisjoni määrusega (EMÜ) nr 3846/87, (3) kehtestatud põllumajandustoodete nomenklatuuri eksporditoetuste jaoks. Need kogused tuleb jaotada, võttes arvesse asjaomaste toodete suuremat või väiksemat riknemisohtu. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikele 2 tuleks tagada, et ei häirita eksporditoetuste korra raames varem eksisteerinud kaubavoogusid. Seepärast ning puu- ja köögivilja ekspordi hooajalise iseloomu tõttu tuleks kehtestada iga toote puhul kavandatavad kogused, võttes arvesse komisjoni määrusega (EMÜ) nr 3846/87, (3) kehtestatud põllumajandustoodete nomenklatuuri eksporditoetuste jaoks. Need kogused tuleb jaotada, võttes arvesse asjaomaste toodete suuremat või väiksemat riknemisohtu.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikes 4 on sätestatud, et toetused tuleb kehtestada, võttes arvesse hetkeolukorda või arengusuundi seoses puu- ja köögivilja hindade ja kättesaadavusega ühenduse turul ühelt poolt ning puu- ja köögivilja hindadega rahvusvahelises kaubanduses teiselt poolt. Arvesse tuleb võtta ka turustus- ja transpordikulusid ning kavandatava ekspordi majandusaspekti. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikes 4 on sätestatud, et toetused tuleb kehtestada, võttes arvesse hetkeolukorda või arengusuundi seoses puu- ja köögivilja hindade ja kättesaadavusega ühenduse turul ühelt poolt ning puu- ja köögivilja hindadega rahvusvahelises kaubanduses teiselt poolt. Arvesse tuleb võtta ka turustus- ja transpordikulusid ning kavandatava ekspordi majandusaspekti.

| (5) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikele 5 tuleb ühenduse turu hinnad määrata kindlaks, võttes arvesse hindu, mis on ekspordi seisukohast kõige soodsamad. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2200/96 artikli 35 lõikele 5 tuleb ühenduse turu hinnad määrata kindlaks, võttes arvesse hindu, mis on ekspordi seisukohast kõige soodsamad.

| (6) | Olukord rahvusvahelises kaubanduses ja teatavate turgude erinõudmised võivad nõuda toetuse muutmist vastavalt asjaomase toote sihtkohale. |
| --- | --- |

(6)

Olukord rahvusvahelises kaubanduses ja teatavate turgude erinõudmised võivad nõuda toetuse muutmist vastavalt asjaomase toote sihtkohale.

| (7) | Ekstraklassi, I klassi ja II klassi ühiste kvaliteedistandarditega tomateid, apelsine, sidrunid ja õunu võib praegu eksportida majanduslikult olulistes kogustes. |
| --- | --- |

(7)

Ekstraklassi, I klassi ja II klassi ühiste kvaliteedistandarditega tomateid, apelsine, sidrunid ja õunu võib praegu eksportida majanduslikult olulistes kogustes.

| (8) | Kättesaadavate vahendite parima kasutuse tagamiseks ja ühenduse eksporti silmas pidades tuleks jätkata avalikku pakkumist ja kehtestada soovituslik toetussumma ja asjaomaseks perioodiks kavandatavad kogused. |
| --- | --- |

(8)

Kättesaadavate vahendite parima kasutuse tagamiseks ja ühenduse eksporti silmas pidades tuleks jätkata avalikku pakkumist ja kehtestada soovituslik toetussumma ja asjaomaseks perioodiks kavandatavad kogused.

| (9) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas värske puu- ja köögivilja turu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas värske puu- ja köögivilja turu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   A3 süsteemi ekspordilitsentside väljaandmiseks avatakse pakkumine. Asjaomased tooted, pakkumiste esitamise tähtaeg, soovituslikud toetusemäärad ja kavandatavad kogused on kehtestatud käesoleva määruse lisas.

2.   Komisjoni määruse (EÜ) nr 1291/2000 (4) artiklis 16 osutatud toiduabiks väljaantud litsentsidega hõlmatud koguseid ei võeta arvesse käesoleva määruse lisas esitatud toetuse saamise tingimustele vastavate koguste puhul.

3.   Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1961/2001 artikli 5 lõike 6 kohaldamist, on A3 litsentside kehtivusaeg 2 kuud.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 4. mail 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 47/2003 (EÜT L 7, 11.1.2003, lk 64).

1

(2)  EÜT L 268, 9.10.2001, lk 8. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 386/2005 (ELT L 62, 9.3.2005, lk 3).

2

(3)  EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2180/2003 (ELT L 335, 22.12.2003, lk 1).

3

(4)  EÜT L 152, 24.6.2000, lk 1.

4

---

LISA

MILLEGA AVATAKSE PAKKUMISKUTSE PUU- JA KÖÖGIVILJA A3 SÜSTEEMI EKSPORDILITSENTSIDE VÄLJAANDMISEKS (TOMATID, APELSINID, SIDRUNID JA ÕUNAD)

| Pakkumiste esitamise tähtaeg: 4.–5. mai 2005 |
| --- |
| Tootekood (1) | Sihtkoht (2) | Soovitusliku toetuse summa
  (EUR/netokaalu kg) | Kavandatav kogus
  (t) |
| 0702 00 00 9100 | F08 | 45 | 10 000 |
| 0805 10 20 9100 | A00 | 45 | 10 000 |
| 0805 50 10 9100 | A00 | 70 | 10 000 |
| 0808 10 80 9100 | F09 | 46 | 33 333 |

Pakkumiste esitamise tähtaeg: 4.–5. mai 2005

Tootekood (1)

Sihtkoht (2)

Soovitusliku toetuse summa

(EUR/netokaalu kg)

Kavandatav kogus

(t)

0702 00 00 9100

F08

45

10 000

0805 10 20 9100

A00

45

10 000

0805 50 10 9100

A00

70

10 000

0808 10 80 9100

F09

46

33 333

---

(1)  Tootekoodid on sätestatud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

(2)  A-rea sihtkohakoodid on sätestatud määruse (EMÜ) nr 3846/87 II lisas. Numbrilised sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

| F03 | : | kõik sihtkohad, välja arvatud Šveits. |
| --- | --- | --- |
| F04 | : | Hongkong, Singapur, Malaisia, Sri Lanka, Indoneesia, Tai, Taiwan, Paapua Uus-Guinea, Laos, Kambodža, Vietnam, Jaapan, Uruguay, Paraguay, Argentina, Mehhiko, Costa Rica. |
| F08 | : | kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria |
| F09 | : | järgmised sihtkohad:






  — | Norra, Island, Gröönimaa, Fääri saared, Rumeenia, Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Serbia ja Montenegro, Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Gruusia, Kasahstan, Kõrgõzstan, Moldova, Venemaa, Tadžikistan, Türkmenistan, Usbekistan, Ukraina, Saudi Araabia, Bahrein, Katar, Omaan, Araabia Ühendemiraadid (Abu Dhabi, Dubai, Sharjah, Ajman, Umm al-Qaywayn, Ra's al Khaymah ja Fujayrah), Kuveit, Jeemen, Süüria, Iraan, Jordaania, Boliivia, Brasiilia, Venezuela, Peruu, Panama, Ecuador ja Colombia, |

F03

:

kõik sihtkohad, välja arvatud Šveits.

F04

:

Hongkong, Singapur, Malaisia, Sri Lanka, Indoneesia, Tai, Taiwan, Paapua Uus-Guinea, Laos, Kambodža, Vietnam, Jaapan, Uruguay, Paraguay, Argentina, Mehhiko, Costa Rica.

F08

:

kõik sihtkohad, välja arvatud Bulgaaria

F09

:

järgmised sihtkohad:

—

Norra, Island, Gröönimaa, Fääri saared, Rumeenia, Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Serbia ja Montenegro, Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Gruusia, Kasahstan, Kõrgõzstan, Moldova, Venemaa, Tadžikistan, Türkmenistan, Usbekistan, Ukraina, Saudi Araabia, Bahrein, Katar, Omaan, Araabia Ühendemiraadid (Abu Dhabi, Dubai, Sharjah, Ajman, Umm al-Qaywayn, Ra's al Khaymah ja Fujayrah), Kuveit, Jeemen, Süüria, Iraan, Jordaania, Boliivia, Brasiilia, Venezuela, Peruu, Panama, Ecuador ja Colombia,

| — | Aafrika riigid ja territooriumid, välja arvatud Lõuna-Aafrika Vabariik, |
| --- | --- |

—

Aafrika riigid ja territooriumid, välja arvatud Lõuna-Aafrika Vabariik,

| — | komisjoni määruse (EÜ) nr 800/1999 (EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11) artiklis 36 sätestatud sihtkohad. |
| --- | --- |

—

komisjoni määruse (EÜ) nr 800/1999 (EÜT L 102, 17.4.1999, lk 11) artiklis 36 sätestatud sihtkohad.

---

| 27.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 106/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 106/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 634/2005,

26. aprill 2005,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kaupade kombineeritud nomenklatuuri ühtse kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kaupade kombineeritud nomenklatuuri ühtse kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka teiste täielikult või osaliselt kaupade kombineeritud nomenklatuuril põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud ühenduse erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka teiste täielikult või osaliselt kaupade kombineeritud nomenklatuuril põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud ühenduse erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud klassifitseerimise üldreeglitele tuleb lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad 3. veerus esitatud põhjustel liigitada 2. veerus näidatud CN-koodi alla. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud klassifitseerimise üldreeglitele tuleb lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad 3. veerus esitatud põhjustel liigitada 2. veerus näidatud CN-koodi alla.

| (4) | On asjakohane sätestada, et kolme kuu jooksul võib siduva tariifiinformatsiooni saaja vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6 jätkuvalt tugineda sellisele liikmesriikide tolliasutuste antud siduvale tariifiinformatsioonile kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et kolme kuu jooksul võib siduva tariifiinformatsiooni saaja vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6 jätkuvalt tugineda sellisele liikmesriikide tolliasutuste antud siduvale tariifiinformatsioonile kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris 2. veerus näidatud CN-koodi alla.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste antud siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määruse sätetega, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu jooksul.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

László KOVÁCS

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 493/2005 (ELT L 82, 31.3.2005, lk 1).

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Helisagedusvõimendi, milles on digitaalhelidekooder, digitaalheliprotsessor mitmekanalilise heliefekti tekitamiseks (ringheli) ning lülitused videopildi ja heli sünkroniseerimiseks.
  Seade võtab vastu signaale erinevatest allikatest (nt DVD-pleier, satelliidituuner, kassettpleier, videomagnetofon). Need signaalid võidakse dekodeerida ja enne võimendamist digitaal-analoogmuunduritest läbi juhtida. |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

1.

Helisagedusvõimendi, milles on digitaalhelidekooder, digitaalheliprotsessor mitmekanalilise heliefekti tekitamiseks (ringheli) ning lülitused videopildi ja heli sünkroniseerimiseks.

Seade võtab vastu signaale erinevatest allikatest (nt DVD-pleier, satelliidituuner, kassettpleier, videomagnetofon). Need signaalid võidakse dekodeerida ja enne võimendamist digitaal-analoogmuunduritest läbi juhtida.

8518 40 99

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 8518, 8518 40 ja 8518 40 99 sõnastusega.

Dekodeerimist ja helisignaalide töötlemist loetakse helisageduse võimendamisfunktsiooni osaks.

Kuna videopildiga seotud tegevus on üksnes heli- ja videosignaalide sünkroniseerimine, klassifitseeritakse toode rubriiki 8518.

| 2. | Aparatuur, mis koosneb:






  — | AM/FM- raadiovastuvõtjast, |
| --- | --- | --- |

2.

Aparatuur, mis koosneb:

—

AM/FM- raadiovastuvõtjast,

| — | mitmekanalilisest võimendist ja |
| --- | --- |

—

mitmekanalilisest võimendist ja

| — | digitaalheliprotsessorist. |
| --- | --- |

—

digitaalheliprotsessorist.

Toode on mõeldud kodus ajaviitmiseks ja esitatakse tollile koos kaugjuhtimispuldiga.

8527 39 80

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, XVI jaotise märkusega 3 ning CN-koodide 8527, 8527 39 ja 8527 39 80 sõnastusega.

XVI jaotise märkuse 3 kohaselt on liitseadme põhifunktsiooni täitvaks komponendiks ringhäälingu raadiovastuvõtja.

Võimendust ja heli töötlust loetakse teisejärguliseks funktsiooniks raadiosaadete vastuvõtuga võrreldes.

Seega klassifitseeritakse liitseade ringhäälingu raadiovastuvõtjana CN-koodi 8527 39 80 all.

| 3. | Aparatuur, mis koosneb:






  — | AM/FM- raadiovastuvõtjast, |
| --- | --- | --- |

3.

Aparatuur, mis koosneb:

—

AM/FM- raadiovastuvõtjast,

| — | mitmekanalilisest võimendist, |
| --- | --- |

—

mitmekanalilisest võimendist,

| — | digitaalheliprotsessorist ning |
| --- | --- |

—

digitaalheliprotsessorist ning

| — | lülitustest video ja heli sünkroniseerimiseks. |
| --- | --- |

—

lülitustest video ja heli sünkroniseerimiseks.

Toode on mõeldud kodus ajaviitmiseks ja see võtab vastu signaale erinevatest allikatest (nt DVD-pleier, satelliidituuner, kassettpleier, videomagnetofon) ning see esitatakse tollile koos kaugjuhtimispuldiga.

Helisignaalid võidakse dekodeerida ja enne võimendamist digitaal-analoogmuunduritest läbi juhtida.

8527 39 80

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, XVI jaotise märkusega 3 ning CN-koodide 8527, 8527 39 ja 8527 39 80 sõnastusega.

XVI jaotise märkuse 3 kohaselt on liitseadme põhifunktsiooni täitvaks komponendiks ringhäälingu raadiovastuvõtja.

Võimendust ja heli töötlust loetakse teisejärguliseks funktsiooniks raadiosaadete vastuvõtuga võrreldes.

Kuna videopildiga seotud tegevus on üksnes heli- ja videosignaalide sünkroniseerimine, jääb toode klassifitseerituks rubriiki 8527.

Seega klassifitseeritakse liitseade ringhäälingu raadiovastuvõtjana CN-koodi 8527 39 80 all.

| 4. | Vedelkristallvärvimonitor, mille ekraani diagonaali pikkus on 38,1 cm (15 tolli), laius 30,5 cm, kõrgus 22,9 cm, paksus 8,9 cm ja mille






  — | pildi maksimaalne eraldusvõime on 1 024 × 768 pikselit, |
| --- | --- | --- |

4.

Vedelkristallvärvimonitor, mille ekraani diagonaali pikkus on 38,1 cm (15 tolli), laius 30,5 cm, kõrgus 22,9 cm, paksus 8,9 cm ja mille

—

pildi maksimaalne eraldusvõime on 1 024 × 768 pikselit,

| — | horisontaalne laotussagedus on 30–80 kHz ja vertikaalne 56–75 Hz. |
| --- | --- |

—

horisontaalne laotussagedus on 30–80 kHz ja vertikaalne 56–75 Hz.

Tootel on järgmised liidesed:

| — | VGA-sisend, |
| --- | --- |

—

VGA-sisend,

| — | DVI-sisend, |
| --- | --- |

—

DVI-sisend,

| — | bajonettpistmiku (BNC) sisend ja väljund, |
| --- | --- |

—

bajonettpistmiku (BNC) sisend ja väljund,

| — | S-video (Y/C) sisend ja väljund, |
| --- | --- |

—

S-video (Y/C) sisend ja väljund,

| — | helisisend ja -väljund. |
| --- | --- |

—

helisisend ja -väljund.

Toode võib kuvada signaale erinevatest allikatest, (nt automaatsed andmetöötlusseadmed, sisetelevisiooni-süsteem, DVD-pleier või salvestav helivideokaamera).

8528 21 90

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 8528, 8528 21 ja 8528 21 90 sõnastusega.

Toodet ei saa klassifitseerida alamrubriiki 8471 60, kuna monitori ei saa kasutada üksnes või peamiselt automaatsetes andmetöötlusseadmetes (vt grupi 84 märkust 5) selle tõttu, et see kuvab mitmest erinevast allikast tulevaid signaale.

Toodet ei saa samuti klassifitseerida rubriiki 8531, kuna selle funktsioon ei ole visuaalsete märkide esitamine signaliseerimise eesmärgil (vt HS selgitavaid märkusi rubriigi 8531 kohta, punkti D).

| 5. | Süsteem, mis koosneb:






  — | keskseadmest klaviatuuri, hiire ja kuvariga (personaalarvuti), |
| --- | --- | --- |

5.

Süsteem, mis koosneb:

—

keskseadmest klaviatuuri, hiire ja kuvariga (personaalarvuti),

| — | protsessorist (serverist) ja |
| --- | --- |

—

protsessorist (serverist) ja

| — | täppisskannerist. |
| --- | --- |

—

täppisskannerist.

Täppisskanner koosneb raamile asetatud anduritega seadmest, mida tuntakse ka skaneeriva sensorseadmena.

Skaneeriv sensorseade on varustatud mitme anduriga, mis mõõdavad paberi kvaliteeti niiskuse, temperatuuri, massi jne põhjal.

Seade liigub raamil edasi-tagasi, kogudes informatsiooni infrapuna- või laserkiirte abil või muid mõõtmismeetodeid kasutades. See informatsioon edastatakse serveri kaudu personaalarvutisse, mis töötleb kõnealuse informatsiooni paberikvaliteedi kontrollimiseks.

Personaalarvuti töödeldud informatsiooni kasutatakse paberi tootmisseadmete kaudu toodangu reguleerimiseks. Nimetatud seadmed ei ole süsteemi osa.

9032 89 90

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, grupi 90 märkusega 7 b ning CN-koodide 9032, 9032 89 ja 9032 89 90 sõnastusega.

Grupi 84 märkuse 5 B kohaselt ei saa süsteemi klassifitseerida rubriiki 8471, kuna see süsteem täidab muud spetsiifilist funktsiooni kui grupi 84 märkuses 5 E kirjeldatud andmetöötlus.

Süsteemi puhul on tegemist mitteelektriliste parameetrite automaatse reguleerimise automaatregulaatoriga, mille toimimine põhineb elektrilisel nähtusel, mis reguleeritavate parameetritega koos muutub (grupi 90 märkus 7 b).

---

| 27.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 106/10 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 106/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 635/2005,

26. aprill 2005,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kaupade kombineeritud nomenklatuuri ühtse kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kaupade kombineeritud nomenklatuuri ühtse kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osutatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka teiste täielikult või osaliselt kaupade kombineeritud nomenklatuuril põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud ühenduse erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Neid üldreegleid kohaldatakse ka teiste täielikult või osaliselt kaupade kombineeritud nomenklatuuril põhinevate või sellele täiendavaid alajaotisi lisavate nomenklatuuride suhtes, mis on kehtestatud ühenduse erisätetega kaubavahetust käsitlevate tariifsete või muude meetmete kohaldamiseks.

| (3) | Vastavalt nimetatud klassifitseerimise üldreeglitele tuleb lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad 3. veerus esitatud põhjendustel klassifitseerida 2. veerus näidatud CN-koodide alla. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud klassifitseerimise üldreeglitele tuleb lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad 3. veerus esitatud põhjendustel klassifitseerida 2. veerus näidatud CN-koodide alla.

| (4) | On asjakohane sätestada, et kolme kuu jooksul võib siduva tariifiinformatsiooni saaja vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6 jätkuvalt tugineda sellisele liikmesriikide tolliasutuste antud siduvale tariifiinformatsioonile kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega. |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et kolme kuu jooksul võib siduva tariifiinformatsiooni saaja vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (2) artikli 12 lõikele 6 jätkuvalt tugineda sellisele liikmesriikide tolliasutuste antud siduvale tariifiinformatsioonile kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris, mis ei ole kooskõlas käesoleva määrusega.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris 2. veerus näidatud CN-koodide alla.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste antud siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole kooskõlas käesoleva määruse sätetega, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu jooksul.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

László KOVÁCS

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 493/2005 (ELT L 82, 31.3.2005, lk 1)

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendused |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Toode koosneb eelkeedetud ja kuivatatud nisujahunuudlitest (ligikaudu 80 g) ja maitseainetest (ligikaudu 11 g).
  Toode on jaemüügiks pakendatud 250 ml mahutavasse vahtpolüstüreenkaussi, milles on nuudlid ja pakike maitseainetega.
  Pakendile trükitud tarvitamisõpetuse kohaselt tuleb kausis olevatele nuudlitele lisada maitseained ja keev vesi (mitte üle 200 ml) ning kolme minuti pärast on nuudliroog valmis.
  Vaadata fotot (1) |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendused

(1)

(2)

(3)

1.

Toode koosneb eelkeedetud ja kuivatatud nisujahunuudlitest (ligikaudu 80 g) ja maitseainetest (ligikaudu 11 g).

Toode on jaemüügiks pakendatud 250 ml mahutavasse vahtpolüstüreenkaussi, milles on nuudlid ja pakike maitseainetega.

Pakendile trükitud tarvitamisõpetuse kohaselt tuleb kausis olevatele nuudlitele lisada maitseained ja keev vesi (mitte üle 200 ml) ning kolme minuti pärast on nuudliroog valmis.

Vaadata fotot (1)

1902 30 10

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1, 3b ja 6 ning CN-koodide 1902, 1902 30 ja 1902 30 10 sõnastusega.

Toode esitatakse tollile komplektina, mille koostisosad on jaemüügipakendis. Tootele annavad põhiomaduse nuudlid, arvestades nende suurt kogust.

Toodet ei saa klassifitseerida rubriiki 2104, kuna kaussi lisatava vee hulk ei ole piisav supi või puljongi valmistamiseks, vaid annab sellele nuudliroa omadused.

| 2. | Jaemüügiks teepakikestena pakendatud diureetiline/neerutee.
  Etiketil on järgmine teave:






  1. | Iga paki koostis (1,8 g):
  Ravitoimega droog:







  — | osi | 0,47 g |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | kaselehed | 0,45 g |
| — | kuldvits | 0,38 g |
| — | astel-jooksjarohu juur | 0,20 g |

2.

Jaemüügiks teepakikestena pakendatud diureetiline/neerutee.

Etiketil on järgmine teave:

1.

Iga paki koostis (1,8 g):

Ravitoimega droog:

—

osi

0,47 g

—

kaselehed

0,45 g

—

kuldvits

0,38 g

—

astel-jooksjarohu juur

0,20 g

Muud koostisosad:

kibuvitsamarjakestad, rukkilillelehed, piparmündilehed, saialilleõied, lagritsajuur.

| 2. | Annustamine ja valmistusviis:
  Teepakikese peale valada tassitäis (umbes 150 ml) keevat vett, katta kinni ja lasta umbes 15 minutit tõmmata, seejärel teepakike eemaldada. Kui ei ole määratud teisiti, siis juua üks tass värskeltvalmistatud teed 3–4 korda päevas söögiaegade vahel. |
| --- | --- |

2.

Annustamine ja valmistusviis:

Teepakikese peale valada tassitäis (umbes 150 ml) keevat vett, katta kinni ja lasta umbes 15 minutit tõmmata, seejärel teepakike eemaldada. Kui ei ole määratud teisiti, siis juua üks tass värskeltvalmistatud teed 3–4 korda päevas söögiaegade vahel.

| 3. | Tarvitamine:
  Suurendab uriinieritust neeru- või põiepõletiku puhul ning aitab vältida neeru- ja põieliiva ning -kive. |
| --- | --- |

3.

Tarvitamine:

Suurendab uriinieritust neeru- või põiepõletiku puhul ning aitab vältida neeru- ja põieliiva ning -kive.

2106 90 92

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6, grupi 30 lisamärkusega 1 ning CN-koodide 2106, 2106 90 ja 2106 90 92 sõnastusega.

Vaata ka HS selgitavad märkused, rubriik 2106, lõik 14 ja kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused grupi 30 kohta.

Ei kasutusjuhend ega pakend ei sisalda üksikasjalikku teavet toimeaine(te) ja selle (nende) kontsentratsiooni kohta. On nimetatud üksnes kasutatud taimede või taimeosade kogus ja liik. Seega ei ole grupi 30 lisamärkuse 1b tingimused täidetud.

Image

---

(1)  Foto on üksnes informatsiooniks.

---

| 27.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 106/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 106/13

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 636/2005,

26. aprill 2005,

riisi impordilitsentside väljaandmise kohta määruse (EÜ) nr 327/98 alusel 2005. aasta aprilli esimesel kümnel tööpäeval esitatud taotluste põhjal

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 18. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1095/96 vastavalt GATTi artikli XXIV lõikele 6 toimunud läbirääkimiste tulemusel koostatud CXL-loendis sätestatud kontsessioonide rakendamise kohta, (1)

võttes arvesse nõukogu 13. mai 1996. aasta otsust 96/317/EÜ vastavalt GATTi artiklile XXIII Taiga peetud konsultatsioonide tulemuste kokkuvõtte kohta, (2)

võttes arvesse komisjoni 10. veebruari 1998. aasta määrust (EÜ) nr 327/98, millega avatakse teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine, (3) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

Nende koguste kontrollimine, mille suhtes on esitatud taotlused, näitab, et 2005. aasta aprilli osa eest tuleks litsentsid välja anda taotletud kogustele, mille suhtes on vajadusel kohaldatud vähendusprotsenti, ning tuleks kinnitada kogused, mis kantakse üle järgmisse perioodi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   2005. aasta aprilli esimese kümne tööpäeva jooksul vastavalt määrusele (EÜ) nr 327/98 esitatud ja komisjonile teatatud taotluste alusel antakse riisi impordilitsentsid välja taotletud kogustele, mille suhtes on kohaldatud käesoleva määruse lisas kehtestatud vähendusprotsenti.

2.   Järgmise ossa ülekantavad kogused on kehtestatud lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 27. aprillil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. aprill 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 146, 20.6.1996, lk 1.

1

(2)  EÜT L 122, 22.5.1996, lk 15.

2

(3)  EÜT L 37, 11.2.1998, lk 5. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2296/2003 (ELT L 340, 24.12.2003, lk 35).

3

---

LISA

Vähendusprotsendid, mida kohaldatakse 2005. aasta aprilli osa raames taotletud koguste suhtes, ning järgmisse ossa ülekantavad kogused

a)   CN-koodi 1006 30 alla kuuluv poolkroovitud ja kroovitud riis

| Päritolu | Vähendusprotsent 2005. aasta aprilli osa raames | 2005. aasta juuli ülekantav kogus (tonnides) |
| --- | --- | --- |
| Ameerika Ühendriigid | 0 (1) | 9 630,927 |
| Tai | 0 (1) | 3 543,197 |
| Austraalia | 0 (1) | 631,040 |
| Muu | 98,1762 | — |

Päritolu

Vähendusprotsent 2005. aasta aprilli osa raames

2005. aasta juuli ülekantav kogus (tonnides)

Ameerika Ühendriigid

0 (1)

9 630,927

Tai

0 (1)

3 543,197

Austraalia

0 (1)

631,040

Muu

98,1762

—

b)   CN-koodi 1006 20 alla kuuluv kooritud riis

| Päritolu | Vähendusprotsent 2005. aasta aprilli osa raames | 2005. aasta juuli ülekantav kogus (tonnides) |
| --- | --- | --- |
| Ameerika Ühendriigid | 0 (1) | 5 732 |
| Tai | 0 (1) | 1 812 |
| Austraalia | 0 (1) | 7 822 |
| Muu | 0 (1) | 117 |

Päritolu

Vähendusprotsent 2005. aasta aprilli osa raames

2005. aasta juuli ülekantav kogus (tonnides)

Ameerika Ühendriigid

0 (1)

5 732

Tai

0 (1)

1 812

Austraalia

0 (1)

7 822

Muu

0 (1)

117

---

(1)  Taotletava koguse osa.

---

| 27.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 106/15 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 106/15

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 637/2005,

26. aprill 2005,

millega määratakse kindlaks ekspordilitsentside andmine teatavatele piimatoodetele, mida eksporditakse Dominikaani Vabariiki määruse (EÜ) nr 174/1999 artiklis 20a osutatud kvoodi raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1255/1999 piima- ja piimatooteturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 26. jaanuari 1999. aasta määrust (EÜ) nr 174/1999, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 804/68 rakendamise üksikasjalikud erieeskirjad piima ja piimatoodete ekspordilitsentside ja -toetuste kohta, (2) eriti selle artikli 20a lõiget 11,

ning arvestades järgmist:

Määruse (EÜ) nr 174/1999 artiklis 20a on kindlaks määratud teatavatele Dominikaani Vabariiki eksporditavatele piimatoodetele ekspordilitsentside andmise kord selle riigi jaoks avatud kvoodi raames. 2005/2006. kvoodiaastaks esitatud taotlused hõlmavad suuremaid koguseid kui saadaolevad kogused. Seega tuleks taotletud koguste puhul kehtestada jaotuskoefitsiendid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ajavahemikuks 1. juuli 2005–30. juuni 2006 esitatud ekspordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused määruse (EÜ) nr 174/1999 artikli 20a lõikes 3 osutatud toodete puhul korrutatakse järgmiste jaotuskoefitsientidega:

| — | 0,787132 määruse (EÜ) nr 174/1999 artikli 20a lõike 4 punktis a osutatud kvoodiosa kohta esitatud taotluste puhul, |
| --- | --- |

—

0,787132 määruse (EÜ) nr 174/1999 artikli 20a lõike 4 punktis a osutatud kvoodiosa kohta esitatud taotluste puhul,

| — | 0,062633 määruse (EÜ) nr 174/1999 artikli 20a lõike 4 punktis b osutatud kvoodiosa kohta esitatud taotluste puhul. |
| --- | --- |

—

0,062633 määruse (EÜ) nr 174/1999 artikli 20a lõike 4 punktis b osutatud kvoodiosa kohta esitatud taotluste puhul.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 27. aprillil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. aprill 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 48. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2004 (EÜT L 29, 3.2.2004, lk 6).

1

(2)  EÜT L 20, 27.1.1999, lk 8. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 558/2005 (EÜT L 94, 13.4.2005, lk 22).

2

---

| 27.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 106/16 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 106/16

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 638/2005,

26. aprill 2005,

millega kehtestatakse tootmistoetused oliiviõlile, mida kasutatakse teatavate konservide tootmisel

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. septembri 1966. aasta määrust nr 136/66/EMÜ õli- ja rasvaturu ühise korralduse kehtestamise kohta, (1) eriti selle artiklit 20a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse nr 136/66/EMÜ artikkel 20a näeb ette tootmistoetuse andmise oliiviõlile, mida kasutatakse teatavate konservide tootmisel. Vastavalt selle artikli lõikele 6 ja ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, kinnitab komisjon toetussumma iga kahe kuu tagant. |
| --- | --- |

(1)

Määruse nr 136/66/EMÜ artikkel 20a näeb ette tootmistoetuse andmise oliiviõlile, mida kasutatakse teatavate konservide tootmisel. Vastavalt selle artikli lõikele 6 ja ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, kinnitab komisjon toetussumma iga kahe kuu tagant.

| (2) | Eespool nimetatud määruse artikli 20a lõike 2 alusel tuleb tootmistoetus kehtestada maailmaturuhinna ja ühisturuhinna vahe alusel, võttes arvesse impordimaksu, mida kohaldatakse CN-alamrubriiki 1509 90 00 kuuluva oliiviõli suhtes ning nende õlide eksporditoetuste kindlaksmääramisel võrdlusperioodil kasutatud tegureid. Võrdlusperioodiks on asjakohane võtta kahekuuline ajavahemik, mis eelneb tootmistoetuse kehtivusaja algusele. |
| --- | --- |

(2)

Eespool nimetatud määruse artikli 20a lõike 2 alusel tuleb tootmistoetus kehtestada maailmaturuhinna ja ühisturuhinna vahe alusel, võttes arvesse impordimaksu, mida kohaldatakse CN-alamrubriiki 1509 90 00 kuuluva oliiviõli suhtes ning nende õlide eksporditoetuste kindlaksmääramisel võrdlusperioodil kasutatud tegureid. Võrdlusperioodiks on asjakohane võtta kahekuuline ajavahemik, mis eelneb tootmistoetuse kehtivusaja algusele.

| (3) | Eespool nimetatud kriteeriumide kohaldamise tulemusel kehtestatakse toetus järgmiselt, |
| --- | --- |

(3)

Eespool nimetatud kriteeriumide kohaldamise tulemusel kehtestatakse toetus järgmiselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

2005. aasta maist ja juunis on määruse nr 136/66/EMÜ artikli 20a lõikes 2 osutatud tootmistoetuse suurus 44,00 eurot/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. mail 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. aprill 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arunduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT 172, 30.9.1966, lk 3025/66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2004 (ELT L 161, 30.4.2004, lk 97).

1

---

| 27.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 106/17 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 106/17

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2005/30/EÜ,

22. aprill 2005,

millega muudetakse, tehnika arenguga arvestamiseks, kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnitust käsitlevaid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 97/24/EÜ ja 2002/24/EÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 1997. aasta direktiivi 97/24/EÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite teatavate osade ja omaduste kohta, (1) eriti selle artiklit 7,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/24/EÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnituse kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 92/61/EÜ, (2) eriti selle artiklit 17,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiv 97/24/EÜ on üks mitmest üksikdirektiivist, mis käsitleb direktiiviga 2002/24/EÜ kehtestatud EÜ tüübikinnitusmenetlust. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiv 97/24/EÜ on üks mitmest üksikdirektiivist, mis käsitleb direktiiviga 2002/24/EÜ kehtestatud EÜ tüübikinnitusmenetlust.

| (2) | Vajalike heitekarakteristikute tagamiseks tuleks kasutusele võtta tehnilised meetmed eraldi seadme tüübikinnituse andmiseks varukatalüüsmuunduritelele. Rakendust soodustavate meetmetena liikmesriikides tuleks varukatalüüsmuundurid ja nende pakendid märgistada. |
| --- | --- |

(2)

Vajalike heitekarakteristikute tagamiseks tuleks kasutusele võtta tehnilised meetmed eraldi seadme tüübikinnituse andmiseks varukatalüüsmuunduritelele. Rakendust soodustavate meetmetena liikmesriikides tuleks varukatalüüsmuundurid ja nende pakendid märgistada.

| (3) | Direktiivi 2002/24/EÜ V lisas tuleks ajakohastada liikmesriigi tüübikinnituse koode Malta ja Küprose jaoks. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2002/24/EÜ V lisas tuleks ajakohastada liikmesriigi tüübikinnituse koode Malta ja Küprose jaoks.

| (4) | Seepärast tuleks direktiive 97/24/EÜ ja 2002/24/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks direktiive 97/24/EÜ ja 2002/24/EÜ vastavalt muuta.

| (5) | Käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivile 97/24/EÜ lisatud teksti muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi I lisale.

Artikkel 2

Direktiivi 2002/24/EÜ II ja V lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi II lisale.

Artikkel 3

1.   Liikmesriigid ei tohi alates 18. maist 2006 uute varukatalüüsmuundurite suhtes, mis on ette nähtud paigaldamiseks sõidukitele, mis on saanud tüübikinnituse vastavalt direktiivile 97/24/EÜ:

| a) | keelduda EÜ tüübikinnituse andmisest vastavalt direktiivi 2002/24/EÜ artikli 4 lõikele 1; |
| --- | --- |

a)

keelduda EÜ tüübikinnituse andmisest vastavalt direktiivi 2002/24/EÜ artikli 4 lõikele 1;

| b) | keelata müüki või sõidukile paigaldamist. |
| --- | --- |

b)

keelata müüki või sõidukile paigaldamist.

2.   Alates 18. maist 2006 ei anna liikmesriigid õhusaaste, lubatud mürataseme või lubamatu ümberehitamise vastu võetavate meetmetega seotud põhjustel direktiivi 2002/24/EÜ artikli 4 lõike 1 kohaselt EÜ tüübikinnitust uuele varukatalüüsmuundurile kui see ei vasta direktiivile 97/24/EÜ käesoleva direktiiviga muudetud kujul.

Artikkel 4

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 17. maiks 2006. Nad edastavad kõneluste sätete teksti ning käesoleva direktiivi ja kõnealuste sätete vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 18. maist 2006.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 6

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 22. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 226, 18.8.1997, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/77/EÜ (ELT L 211, 21.8.2003, lk 24).

1

(2)  EÜT L 124, 9.5.2002, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

2

---

I LISA

DIREKTIIVI 97/24/EÜ MUUDATUSED

1.   Direktiivile 97/24/EÜ lisatud 5. peatükk muudetakse järgmiselt:

| a) | “LISADE LOETELLU” lisatakse järgmised viited:






  “VII LISA | Eraldi seadmena kahe- või kolmerattalistele mootorsõidukitele ettenähtud varukatalüüsmuunduri tüübikinnitus ... |
| --- | --- | --- |

a)

“LISADE LOETELLU” lisatakse järgmised viited:

“VII LISA

| 1. LIIDE | Teatis eraldi seadme(te)na kahe- või kolmerattalise mootorsõiduki tüübile ettenähtud varukatalüüsmuunduri kohta... |
| --- | --- |

1. LIIDE

| 2. LIIDE | Eraldi seadmena kahe- või kolmerattalise mootorsõiduki tüübile ettenähtud varukatalüüsmuunduri tüübikinnitustunnistus... |
| --- | --- |

2. LIIDE

| 3. LIIDE | Tüübikinnitusmärkide näidised...”; |
| --- | --- |

3. LIIDE

| b) | I lisa muudetakse järgmiselt:






  i) | Lisatakse järgmised punktid 1.4, 1.5 ja 1.6:






  “1.4. | originaalkatalüüsmuundur – katalüüsmuundur või katalüüsmuundurite koost, mille suhtes kehtib sõidukile antud tüübikinnitus; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

I lisa muudetakse järgmiselt:

i)

Lisatakse järgmised punktid 1.4, 1.5 ja 1.6:

“1.4.

originaalkatalüüsmuundur – katalüüsmuundur või katalüüsmuundurite koost, mille suhtes kehtib sõidukile antud tüübikinnitus;

| 1.5. | varukatalüüsmuundur – katalüüsmuundur või katalüüsmuundurite koost, mis on ette nähtud käesoleva peatüki kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduki originaalkatalüüsmuunduri asendamiseks ning millele saab kinnituse anda eraldi seadmena, nagu see on kindlaks määratud direktiivi 2002/24/EÜ artikli 2 lõikes 5; |
| --- | --- |

1.5.

varukatalüüsmuundur – katalüüsmuundur või katalüüsmuundurite koost, mis on ette nähtud käesoleva peatüki kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduki originaalkatalüüsmuunduri asendamiseks ning millele saab kinnituse anda eraldi seadmena, nagu see on kindlaks määratud direktiivi 2002/24/EÜ artikli 2 lõikes 5;

| 1.6. | originaalvarukatalüüsmuundur – katalüüsmuundur või katalüüsmuundurite koost, mille tüüp on märgitud VI lisa 5. punktis, kuid mida sõiduki tüübikinnituse omanik pakub turul eraldi seadmena.”; |
| --- | --- |

1.6.

originaalvarukatalüüsmuundur – katalüüsmuundur või katalüüsmuundurite koost, mille tüüp on märgitud VI lisa 5. punktis, kuid mida sõiduki tüübikinnituse omanik pakub turul eraldi seadmena.”;

| ii) | Lisatakse järgmine punkt 2.3:
  “2.3.   Diagramm ja tähised






  2.3.1. | Diagramm ja ristlõike joonis originaalkatalüüsmuunduri(te) mõõtmetega (olemasolu korral) tuleb lisada V lisas osutatud dokumendile. |
| --- | --- | --- |

ii)

Lisatakse järgmine punkt 2.3:

“2.3.   Diagramm ja tähised

2.3.1.

Diagramm ja ristlõike joonis originaalkatalüüsmuunduri(te) mõõtmetega (olemasolu korral) tuleb lisada V lisas osutatud dokumendile.

| 2.3.2. | Kõik originaalkatalüüsmuundur(id) peavad olema tähistatud e-tähisega, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnus. Märgistused peavad olema loetavad, kustutamatud ja võimaluse korral oma paigaldusasendis nähtavad.”; |
| --- | --- |

2.3.2.

Kõik originaalkatalüüsmuundur(id) peavad olema tähistatud e-tähisega, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnus. Märgistused peavad olema loetavad, kustutamatud ja võimaluse korral oma paigaldusasendis nähtavad.”;

| iii) | Lisatakse järgmine 5. jaotis:
  “5.   VARUKATALÜÜSMUUNDURID JA ORIGINAALVARUKATALÜÜSMUUNDURID
  5.1.   Kooskõlas käesoleva peatükiga tüübikinnituse saanud sõidukitele paigaldamiseks ettenähtud varukatalüüsmuundureid katsetatakse vastavalt VII lisale.
  5.2.   Originaalvarukatalüüsmuundur, mille tüüp kuulub VI lisa 5. jaotise alla ja mis on ette nähtud paigaldamiseks sõidukile, mille kohta käivad asjakohased tüübikinnitusdokumendid, ei pea vastama VII lisale, kui ta vastab käesoleva lisa punktide 5.2.1 ja 5.2.2 nõuetele.
  5.2.1.   Märgistus
  Originaalvarukatalüüsmuunduril peab olema vähemalt üks järgmistest tunnustest:






  5.2.1.1. | sõiduki tootja nimi või kaubamärk; |
| --- | --- | --- |

iii)

Lisatakse järgmine 5. jaotis:

“5.   VARUKATALÜÜSMUUNDURID JA ORIGINAALVARUKATALÜÜSMUUNDURID

5.1.   Kooskõlas käesoleva peatükiga tüübikinnituse saanud sõidukitele paigaldamiseks ettenähtud varukatalüüsmuundureid katsetatakse vastavalt VII lisale.

5.2.   Originaalvarukatalüüsmuundur, mille tüüp kuulub VI lisa 5. jaotise alla ja mis on ette nähtud paigaldamiseks sõidukile, mille kohta käivad asjakohased tüübikinnitusdokumendid, ei pea vastama VII lisale, kui ta vastab käesoleva lisa punktide 5.2.1 ja 5.2.2 nõuetele.

5.2.1.   Märgistus

Originaalvarukatalüüsmuunduril peab olema vähemalt üks järgmistest tunnustest:

5.2.1.1.

sõiduki tootja nimi või kaubamärk;

| 5.2.1.2. | mark ja identifitseerimiseks vajalik osa number. |
| --- | --- |

5.2.1.2.

mark ja identifitseerimiseks vajalik osa number.

5.2.2.   Dokumendid

Originaalvarukatalüüsmuundurile lisatakse järgmine teave:

| 5.2.2.1. | sõiduki tootja nimi või kaubamärk; |
| --- | --- |

5.2.2.1.

sõiduki tootja nimi või kaubamärk;

| 5.2.2.2. | mark ja identifitseerimiseks vajalik osa number; |
| --- | --- |

5.2.2.2.

mark ja identifitseerimiseks vajalik osa number;

| 5.2.2.3. | sõidukid, mille originaalvarukatalüüsmuundurid kuuluvad VI lisa 5. jaotisele vastavasse tüüpi; |
| --- | --- |

5.2.2.3.

sõidukid, mille originaalvarukatalüüsmuundurid kuuluvad VI lisa 5. jaotisele vastavasse tüüpi;

| 5.2.2.4. | vajaduse korral paigaldusjuhend. |
| --- | --- |

5.2.2.4.

vajaduse korral paigaldusjuhend.

| 5.2.2.5. | Käesolev teave peab olema kas originaalvarukatalüüsmuunduriga kaasneval infolehel või pakendil, milles originaalvarukatalüüsmuundurit müüakse, või muul asjakohasel viisil.” |
| --- | --- |

5.2.2.5.

Käesolev teave peab olema kas originaalvarukatalüüsmuunduriga kaasneval infolehel või pakendil, milles originaalvarukatalüüsmuundurit müüakse, või muul asjakohasel viisil.”

| c) | II lisa muudetakse järgmiselt:






  i) | Lisatakse järgmised punktid 1.7, 1.8 ja 1.9:






  “1.7. | originaalkatalüüsmuundur – katalüüsmuundur või katalüüsmuundurite koost, mille suhtes kehtib sõidukile antud tüübikinnitus; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

II lisa muudetakse järgmiselt:

i)

Lisatakse järgmised punktid 1.7, 1.8 ja 1.9:

“1.7.

originaalkatalüüsmuundur – katalüüsmuundur või katalüüsmuundurite koost, mille suhtes kehtib sõidukile antud tüübikinnitus;

| 1.8. | varukatalüüsmuundur – katalüüsmuundur või katalüüsmuundurite koost, mis on ette nähtud käesoleva peatüki kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduki originaalkatalüüsmuunduri asendamiseks ning millele saab tüübikinnituse anda kui eraldi seadmele, nagu see on kindlaks määratud direktiivi 2002/24/EÜ artikli 2 lõikes 5; |
| --- | --- |

1.8.

varukatalüüsmuundur – katalüüsmuundur või katalüüsmuundurite koost, mis on ette nähtud käesoleva peatüki kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduki originaalkatalüüsmuunduri asendamiseks ning millele saab tüübikinnituse anda kui eraldi seadmele, nagu see on kindlaks määratud direktiivi 2002/24/EÜ artikli 2 lõikes 5;

| 1.9. | originaalvarukatalüüsmuundur – katalüüsmuundur või katalüüsmuundurite koost, mille tüüp on märgitud käesoleva direktiivi VI lisa 5. jaotises, kuid mida sõiduki tüübikinnituse omanik pakub turul eraldi seadmena.” |
| --- | --- |

1.9.

originaalvarukatalüüsmuundur – katalüüsmuundur või katalüüsmuundurite koost, mille tüüp on märgitud käesoleva direktiivi VI lisa 5. jaotises, kuid mida sõiduki tüübikinnituse omanik pakub turul eraldi seadmena.”

| ii) | Lisatakse järgmine punkt 2.4:
  “2.4.   Diagramm ja tähised






  2.4.1. | Diagramm ja ristlõike joonis originaalkatalüüsmuunduri(te) mõõtmetega (olemasolu korral) tuleb lisada V lisas osutatud dokumendile. |
| --- | --- | --- |

ii)

Lisatakse järgmine punkt 2.4:

“2.4.   Diagramm ja tähised

2.4.1.

Diagramm ja ristlõike joonis originaalkatalüüsmuunduri(te) mõõtmetega (olemasolu korral) tuleb lisada V lisas osutatud dokumendile.

| 2.4.2. | Kõik originaalkatalüüsmuundur(id) peavad olema tähistatud e-tähisega, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnus. Märgistused peavad olema loetavad, kustutamatud ja võimaluse korral oma paigaldusasendis nähtavad.”; |
| --- | --- |

2.4.2.

Kõik originaalkatalüüsmuundur(id) peavad olema tähistatud e-tähisega, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnus. Märgistused peavad olema loetavad, kustutamatud ja võimaluse korral oma paigaldusasendis nähtavad.”;

| iii) | Lisatakse järgmine 5. jaotis:
  “5.   VARUKATALÜÜSMUUNDURID JA ORIGINAALVARUKATALÜÜSMUUNDURID
  5.1.   Kooskõlas käesoleva peatükiga tüübikinnituse saanud sõidukitele paigaldamiseks ettenähtud varukatalüüsmuundureid katsetatakse VII lisa kohaselt.
  5.2.   Originaalvarukatalüüsmuundur, mis kuulub VI lisa 5. jaotisele vastavasse tüüpi ja on ette nähtud paigaldamiseks sõidukile, mille kohta käivad asjakohased tüübikinnitusdokumendid, ei pea vastama VII lisale, kui ta vastab käesoleva lisa punktide 5.2.1 ja 5.2.2 nõuetele.
  5.2.1.   Märgistus
  Originaalvarukatalüüsmuunduril peab olema vähemalt üks järgmistest tunnustest:






  5.2.1.1. | sõiduki tootja nimi või kaubamärk; |
| --- | --- | --- |

iii)

Lisatakse järgmine 5. jaotis:

“5.   VARUKATALÜÜSMUUNDURID JA ORIGINAALVARUKATALÜÜSMUUNDURID

5.1.   Kooskõlas käesoleva peatükiga tüübikinnituse saanud sõidukitele paigaldamiseks ettenähtud varukatalüüsmuundureid katsetatakse VII lisa kohaselt.

5.2.   Originaalvarukatalüüsmuundur, mis kuulub VI lisa 5. jaotisele vastavasse tüüpi ja on ette nähtud paigaldamiseks sõidukile, mille kohta käivad asjakohased tüübikinnitusdokumendid, ei pea vastama VII lisale, kui ta vastab käesoleva lisa punktide 5.2.1 ja 5.2.2 nõuetele.

5.2.1.   Märgistus

Originaalvarukatalüüsmuunduril peab olema vähemalt üks järgmistest tunnustest:

5.2.1.1.

sõiduki tootja nimi või kaubamärk;

| 5.2.1.2. | mark ja identifitseerimiseks vajalik osa number. |
| --- | --- |

5.2.1.2.

mark ja identifitseerimiseks vajalik osa number.

5.2.2.   Dokumendid

Originaalvarukatalüüsmuundurile lisatakse järgmine teave:

| 5.2.2.1. | sõiduki tootja nimi või kaubamärk; |
| --- | --- |

5.2.2.1.

sõiduki tootja nimi või kaubamärk;

| 5.2.2.2. | mark ja identifitseerimiseks vajalik osa number; |
| --- | --- |

5.2.2.2.

mark ja identifitseerimiseks vajalik osa number;

| 5.2.2.3. | sõidukid, mille originaalvarukatalüüsmuundurid kuuluvad VI lisa 5. jaotisele vastavasse tüüpi; |
| --- | --- |

5.2.2.3.

sõidukid, mille originaalvarukatalüüsmuundurid kuuluvad VI lisa 5. jaotisele vastavasse tüüpi;

| 5.2.2.4. | vajaduse korral paigaldusjuhend. |
| --- | --- |

5.2.2.4.

vajaduse korral paigaldusjuhend.

| 5.2.2.5. | Nimetatud teave esitatakse kas originaalvarukatalüüsmuundurile lisatud infolehel või pakendil, milles originaalvarukatalüüsmuundurit müüakse, või muul asjakohasel viisil.”; |
| --- | --- |

5.2.2.5.

Nimetatud teave esitatakse kas originaalvarukatalüüsmuundurile lisatud infolehel või pakendil, milles originaalvarukatalüüsmuundurit müüakse, või muul asjakohasel viisil.”;

| d) | VI lisa muudetakse ning lisatakse punkt 4a järgmiselt:
  “4a.   Katalüüsmuundurid






  4a.1. | Originaalvarukatalüüsmuunduri mark ja tüüp, nagu on loetletud V lisa (teatis) punktis 3.2.12.2.1. |
| --- | --- | --- |

d)

VI lisa muudetakse ning lisatakse punkt 4a järgmiselt:

“4a.   Katalüüsmuundurid

4a.1.

Originaalvarukatalüüsmuunduri mark ja tüüp, nagu on loetletud V lisa (teatis) punktis 3.2.12.2.1.

| 4a.2. | Originaalvarukatalüüsmuunduri mark (margid) ja tüüp (tüübid), nagu on loetletud V lisa (teatis) punktis 3.2.12.2.1.”; |
| --- | --- |

4a.2.

Originaalvarukatalüüsmuunduri mark (margid) ja tüüp (tüübid), nagu on loetletud V lisa (teatis) punktis 3.2.12.2.1.”;

| e) | Lisatakse VII lisa:“
  VII LISA
  ERALDI SEADMENA KAHE- VÕI KOLMERATTALISTELE MOOTORSÕIDUKITELE ETTENÄHTUD VARUKATALÜÜSMUUNDURI TÜÜBIKINNITUS
  Käesolevat lisa kohaldatakse ühe või mitme kahe- või kolmerattalise mootorsõiduki tüübile varuosadena paigaldatavate katalüüsmuundurite kui direktiivi 2002/24/EÜ artikli 2 lõike 5 tähenduses eraldi seadme tüübikinnituse suhtes.
  1.   MÕISTED
  Käesolevas lisas on kasutatud järgmisi mõisteid:
  1.1.   originaalkatalüüsmuundur – katalüüsmuundur või katalüüsmuundurite koost, mille suhtes kehtib sõidukile antud tüübikinnitus;
  1.2.   varukatalüüsmuundur – katalüüsmuundur või katalüüsmuundurite koost, mis on ette nähtud käesoleva peatüki kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduki originaalkatalüüsmuunduri asendamiseks ning millele saab kinnituse anda eraldi seadmena, nagu see on kindlaks määratud direktiivi 2002/24/EÜ artikli 2 lõikes 5;
  1.3.   originaalvarukatalüüsmuundur – katalüüsmuundur või katalüüsmuundurite koost, mille tüübid on märgitud käesoleva direktiivi VI lisa 5. jaotises, kuid mida sõiduki tüübikinnituse omanik pakub turul eraldi seadmena;
  1.4.   katalüüsmuunduri liik – katalüüsmuundurid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:






  1.4.1. | kaetud kandeelementide arv, struktuur ja materjal; |
| --- | --- | --- |

e)

Lisatakse VII lisa:

VII LISA

ERALDI SEADMENA KAHE- VÕI KOLMERATTALISTELE MOOTORSÕIDUKITELE ETTENÄHTUD VARUKATALÜÜSMUUNDURI TÜÜBIKINNITUS

Käesolevat lisa kohaldatakse ühe või mitme kahe- või kolmerattalise mootorsõiduki tüübile varuosadena paigaldatavate katalüüsmuundurite kui direktiivi 2002/24/EÜ artikli 2 lõike 5 tähenduses eraldi seadme tüübikinnituse suhtes.

1.   MÕISTED

Käesolevas lisas on kasutatud järgmisi mõisteid:

1.1.   originaalkatalüüsmuundur – katalüüsmuundur või katalüüsmuundurite koost, mille suhtes kehtib sõidukile antud tüübikinnitus;

1.2.   varukatalüüsmuundur – katalüüsmuundur või katalüüsmuundurite koost, mis on ette nähtud käesoleva peatüki kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduki originaalkatalüüsmuunduri asendamiseks ning millele saab kinnituse anda eraldi seadmena, nagu see on kindlaks määratud direktiivi 2002/24/EÜ artikli 2 lõikes 5;

1.3.   originaalvarukatalüüsmuundur – katalüüsmuundur või katalüüsmuundurite koost, mille tüübid on märgitud käesoleva direktiivi VI lisa 5. jaotises, kuid mida sõiduki tüübikinnituse omanik pakub turul eraldi seadmena;

1.4.   katalüüsmuunduri liik – katalüüsmuundurid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:

1.4.1.

kaetud kandeelementide arv, struktuur ja materjal;

| 1.4.2. | katalüütilise toime iseloom (oksüdatsioon, kolmeastmeline katalüüs jne); |
| --- | --- |

1.4.2.

katalüütilise toime iseloom (oksüdatsioon, kolmeastmeline katalüüs jne);

| 1.4.3. | maht, frontaaltasandi ja kandeelemendi pikkuse suhe; |
| --- | --- |

1.4.3.

maht, frontaaltasandi ja kandeelemendi pikkuse suhe;

| 1.4.4. | katalüsaatormaterjali koostis; |
| --- | --- |

1.4.4.

katalüsaatormaterjali koostis;

| 1.4.5. | katalüsaatormaterjali suhe; |
| --- | --- |

1.4.5.

katalüsaatormaterjali suhe;

| 1.4.6. | elemendi tihedus; |
| --- | --- |

1.4.6.

elemendi tihedus;

| 1.4.7. | mõõtmed ja kuju; |
| --- | --- |

1.4.7.

mõõtmed ja kuju;

| 1.4.8. | termokaitse; |
| --- | --- |

1.4.8.

termokaitse;

1.5.   sõiduki tüüp gaasiliste saasteainete mootorist eraldumise järgi – kahe- või kolmerattalised mootorsõidukid, mis ei erine järgmiste oluliste omaduste poolest:

| 1.5.1. | võrdlusmassi suhtes määratud ekvivalentinerts I või II lisa 1. liite punktis 5.2 sätestatu kohaselt (sõltuvalt sõidukitüübist); |
| --- | --- |

1.5.1.

võrdlusmassi suhtes määratud ekvivalentinerts I või II lisa 1. liite punktis 5.2 sätestatu kohaselt (sõltuvalt sõidukitüübist);

| 1.5.2. | mootori ning kahe- ja kolmerattalise mootorsõiduki karakteristikud, mis on määratletud V lisas; |
| --- | --- |

1.5.2.

mootori ning kahe- ja kolmerattalise mootorsõiduki karakteristikud, mis on määratletud V lisas;

1.6.   gaasilised saasteained – süsinikmonooksiid, süsivesinikud ja lämmastikoksiidid, väljendatud lämmastikdioksiidi (NO2) ekvivalendina.

2.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

2.1.   Eraldi seadmena ettenähtud varukatalüüsmuunduri tüübikinnituse taotluse esitab süsteemi tootja või tema volitatud esindaja.

2.2.   Teatise näidis on esitatud 1. liites.

2.3.   Igale katalüüsmuunduri tüübile, millele tüübikinnitust taotletakse, tuleb osa tüübikinnituse taotlusele lisada kolmes eksemplaris järgmised dokumendid ja andmed:

| 2.3.1. | kirjeldus sõidukitüübi või -tüüpide kohta, millele asjaomane süsteem on I lisa punktis 1.1 või II lisas nimetatud karakteristikute järgi ette nähtud (sõltuvalt sõidukitüübist); |
| --- | --- |

2.3.1.

kirjeldus sõidukitüübi või -tüüpide kohta, millele asjaomane süsteem on I lisa punktis 1.1 või II lisas nimetatud karakteristikute järgi ette nähtud (sõltuvalt sõidukitüübist);

| 2.3.2. | mootori- ja sõidukitüüpi iseloomustavad numbrid ja/või tunnused; |
| --- | --- |

2.3.2.

mootori- ja sõidukitüüpi iseloomustavad numbrid ja/või tunnused;

| 2.3.3. | varukatalüüsmuunduri kirjeldus, milles esitatakse iga tema osa suhteline asend, ja paigaldusjuhend; |
| --- | --- |

2.3.3.

varukatalüüsmuunduri kirjeldus, milles esitatakse iga tema osa suhteline asend, ja paigaldusjuhend;

| 2.3.4. | kõigi osade joonised, mis võimaldavad määratleda osade asukohta ja neid identifitseerida, samuti andmed kasutatud materjalide kohta. Joonistel peab olema ära näidatud ka kohustusliku tüübikinnitusnumbri ettenähtud asukoht. |
| --- | --- |

2.3.4.

kõigi osade joonised, mis võimaldavad määratleda osade asukohta ja neid identifitseerida, samuti andmed kasutatud materjalide kohta. Joonistel peab olema ära näidatud ka kohustusliku tüübikinnitusnumbri ettenähtud asukoht.

2.4.   Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse:

| 2.4.1. | Vastavalt käesoleva peatükile tüübikinnituse saanud sõiduk (sõidukid), mis on varustatud uue originaalkatalüüsmuunduriga. Taotleja valib kõnealuse sõiduki (kõnealused sõidukid) tehnilise teenistuse nõusolekul. Sõiduk (sõiduk) peab (peavad) vastama I, II või III lisa (sõltuvalt sõidukitüübist) 1. liite 3. jaotises esitatud nõuetele.
  Katsesõiduki (katsesõidukite) heitekontrollseade peab olema vigadeta; iga ülemäära kulunud või halvasti töötav heitega seotud originaalosa tuleb parandada või asendada. Katsesõiduk (katsesõidukid) peab (peavad) olema nõuetekohaselt reguleeritud ning enne heitekatseid tootja spetsifikaadi kohaselt paigaldatud. |
| --- | --- |

2.4.1.

Vastavalt käesoleva peatükile tüübikinnituse saanud sõiduk (sõidukid), mis on varustatud uue originaalkatalüüsmuunduriga. Taotleja valib kõnealuse sõiduki (kõnealused sõidukid) tehnilise teenistuse nõusolekul. Sõiduk (sõiduk) peab (peavad) vastama I, II või III lisa (sõltuvalt sõidukitüübist) 1. liite 3. jaotises esitatud nõuetele.

Katsesõiduki (katsesõidukite) heitekontrollseade peab olema vigadeta; iga ülemäära kulunud või halvasti töötav heitega seotud originaalosa tuleb parandada või asendada. Katsesõiduk (katsesõidukid) peab (peavad) olema nõuetekohaselt reguleeritud ning enne heitekatseid tootja spetsifikaadi kohaselt paigaldatud.

| 2.4.2. | Üks varukatalüüsmuunduri tüübi näidis. Näidistele tuleb selgelt ja kustumatult märkida taotleja kaubanimi või kaubamärk ja toote nimetus. |
| --- | --- |

2.4.2.

Üks varukatalüüsmuunduri tüübi näidis. Näidistele tuleb selgelt ja kustumatult märkida taotleja kaubanimi või kaubamärk ja toote nimetus.

3.   TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE

| 3.1. | Käesolevas lisas ettenähtud katsete lõpetamise järel annab pädev asutus välja tunnistuse, mis põhineb 2. liites sätestatud näidisel. |
| --- | --- |

3.1.

Käesolevas lisas ettenähtud katsete lõpetamise järel annab pädev asutus välja tunnistuse, mis põhineb 2. liites sätestatud näidisel.

| 3.2. | Igale tüübikinnituse saanud varukatalüüsmuundurile antakse tüübikinnitusnumber vastavalt direktiivi 2002/24/EÜ V lisale. Üks ja sama liikmesriik ei anna sama numbrit teisele varukatalüüsmuunduri tüübile. Sama tüübikinnitusnumbriga varukatalüüsmuunduri tüüpi võib kasutada mitme eri sõidukitüübi puhul. |
| --- | --- |

3.2.

Igale tüübikinnituse saanud varukatalüüsmuundurile antakse tüübikinnitusnumber vastavalt direktiivi 2002/24/EÜ V lisale. Üks ja sama liikmesriik ei anna sama numbrit teisele varukatalüüsmuunduri tüübile. Sama tüübikinnitusnumbriga varukatalüüsmuunduri tüüpi võib kasutada mitme eri sõidukitüübi puhul.

4.   MÄRGISTUSNÕUDED

4.1.   Igale varukatalüüsmuundurile, mis vastab käesoleva direktiivi alusel eraldi seadmena kinnitatud tüübile, kuid mitte selle kinnitusosadele või torudele, kantakse vastavalt direktiivi 2002/24/EÜ artikli 8 nõuetele koostatud tüübikinnitusmärk, mida on täiendatud käesoleva lisa punktis 4.2 osutatud lisateabega. Tüübikinnitusmärk tuleb kinnitada nii, et see oleks loetav ja kustutamatu ja võimaluse korral oma paigaldusasendis nähtav.

“a” mõõtmed peavad olema ≥ 3 mm.

4.2.   Tüübikinnitusmärgil olev lisateave

4.2.1.   Iga varukatalüüsmuunduri, v.a kinnitusosad ja torud, tüübikinnitusmärgil peab olema peatüki (peatükkide) number, mille alusel tüübikinnitus on antud.

4.2.1.1.   Varukatalüüsmuundur, mis kujutab endast terviklikku osa, mis ühendab endas nii katalüüsmuundurit kui ka väljalaskesüsteemi (summutit).

Punktis 4.1 osutatud tüübikinnitusmärgile peab järgnema kaks ringi, mis ümbritsevad vastavalt numbreid 5 ja 9.

4.2.1.2.   Väljalaskesüsteemist (summutist) eraldatud varukatalüüsmuundur.

Punktis 4.1 osutatud tüübikinnitusmärgile, mis kinnitatakse varukatalüüsmuundurile, peab järgnema numbrit 5 ümbritsev ring.

Tüübikinnitusmärkide näidised on toodud 3. liites.

5.   NÕUDED

5.1.   Üldnõuded

Varukatalüüsmuundur peab olema projekteeritud, valmistatud ja paigaldatud nii, et:

| 5.1.1. | sõiduk vastaks tavalistes kasutustingimustes käesoleva lisa nõuetele, sõltumata eriti just vibratsioonist, mis võib sõidukile mõjuda; |
| --- | --- |

5.1.1.

sõiduk vastaks tavalistes kasutustingimustes käesoleva lisa nõuetele, sõltumata eriti just vibratsioonist, mis võib sõidukile mõjuda;

| 5.1.2. | oleks tagatud varukatalüüsmuunduri asjakohane korrosioonikindlus sõiduki tavalisi kasutamistingimusi silmas pidades; |
| --- | --- |

5.1.2.

oleks tagatud varukatalüüsmuunduri asjakohane korrosioonikindlus sõiduki tavalisi kasutamistingimusi silmas pidades;

| 5.1.3. | originaalkatalüüsmuunduri korral ettenähtud kliirens ja sõiduki võimalik kaldenurk ei vähene; |
| --- | --- |

5.1.3.

originaalkatalüüsmuunduri korral ettenähtud kliirens ja sõiduki võimalik kaldenurk ei vähene;

| 5.1.4. | pinnal ei esine liiga kõrget temperatuuri; |
| --- | --- |

5.1.4.

pinnal ei esine liiga kõrget temperatuuri;

| 5.1.5. | välispinnal ei ole väljaulatuvaid osi ega teravaid servi; |
| --- | --- |

5.1.5.

välispinnal ei ole väljaulatuvaid osi ega teravaid servi;

| 5.1.6. | amortisaatoritel ja vedrustusel on piisav vahemaa; |
| --- | --- |

5.1.6.

amortisaatoritel ja vedrustusel on piisav vahemaa;

| 5.1.7. | torude jaoks on ette nähtud piisav ja ohutu lõtk; |
| --- | --- |

5.1.7.

torude jaoks on ette nähtud piisav ja ohutu lõtk;

| 5.1.8. | varukatalüüsmuundur on selgelt määratletud hooldus- ja paigaldusnõuetega ühilduval viisil löögikindel; |
| --- | --- |

5.1.8.

varukatalüüsmuundur on selgelt määratletud hooldus- ja paigaldusnõuetega ühilduval viisil löögikindel;

| 5.1.9. | kui originaalkatalüüsmuunduris on termokaitse, siis peab ka varukatalüüsmuundur olema võrdväärse termokaitsega; |
| --- | --- |

5.1.9.

kui originaalkatalüüsmuunduris on termokaitse, siis peab ka varukatalüüsmuundur olema võrdväärse termokaitsega;

| 5.1.10. | kui hapnikuandur(id) ja muud andurid on algselt paigaldatud väljalaskesüsteemi, tuleb varukatalüüsmuundur paigaldada täpselt samale kohale, kus asus originaalkatalüüsmuundur, ning hapnikuanduri(te) ja muude andurite asetust väljalaskesüsteemis (kui neid kasutatakse) ei tohi muuta. |
| --- | --- |

5.1.10.

kui hapnikuandur(id) ja muud andurid on algselt paigaldatud väljalaskesüsteemi, tuleb varukatalüüsmuundur paigaldada täpselt samale kohale, kus asus originaalkatalüüsmuundur, ning hapnikuanduri(te) ja muude andurite asetust väljalaskesüsteemis (kui neid kasutatakse) ei tohi muuta.

5.2.   Heitega seotud nõuded

5.2.1.   Käesoleva lisa punktis 2.4.1 osutatud sõidukiga, mis on varustatud selle tüübi varukatalüüsmuunduriga, millele taotletakse tüübikinnitust, tehakse I, II või III lisa (vastavalt sõiduki tüübikinnitusele) (1) 1. ja 2. liites sätestatud katsed.

5.2.1.1.   Varukatalüüsmuunduriga varustatud sõidukite saasteainete heite hindamine

Heitega seotud nõuded loetakse täidetuks, kui varukatalüüsmuunduriga varustatud katsesõiduk vastab I, II või III lisas toodud piirväärtustele (vastavalt sõiduki tüübikinnitusele). (2)

Juhul kui tüübikinnitust taotletakse sama tootja eri tüüpi sõidukitele ning tingimusel, et kõnesolevatele eri tüüpi sõidukitele on paigaldatud sama tüüpi originaalkatalüüsmuundurid, võib I tüübi katsetes piirduda vähemalt kahe sõidukiga, mis on valitud kokkuleppel tüübikinnituse eest vastutava tehnilise teenistusega.

5.2.2.   Müratasemega seotud nõuded

Punktis 2.4.1 osutatud sõiduk, mis on varustatud varukatalüüsmuunduriga, mille tüübi puhul nõutakse tüübikinnitust, peab vastama 9. peatüki II, III või IV lisa 3. osa (vastavalt sõiduki tüübikinnitusele) nõuetele. Liikuva ja seisva sõidukiga tehtud katsete tulemused märgitakse katsearuandesse.

5.3.   Sõiduki karakteristikute katsetamine

| 5.3.1. | Varukatalüüsmuundur peab olema niisugune, et ta tagaks sõiduki toimimise võrdväärselt originaalkatalüüsmuunduri puhul saavutatavaga. |
| --- | --- |

5.3.1.

Varukatalüüsmuundur peab olema niisugune, et ta tagaks sõiduki toimimise võrdväärselt originaalkatalüüsmuunduri puhul saavutatavaga.

| 5.3.2. | Varukatalüüsmuundurit tuleb võrrelda originaalkatalüüsmuunduriga, ka uutes tingimustes, paigaldades mõlemad muundurid kordamööda punktis 2.4.1 kirjeldatud sõidukile. |
| --- | --- |

5.3.2.

Varukatalüüsmuundurit tuleb võrrelda originaalkatalüüsmuunduriga, ka uutes tingimustes, paigaldades mõlemad muundurid kordamööda punktis 2.4.1 kirjeldatud sõidukile.

| 5.3.3. | See katse tehakse mootori võimsuskõvera mõõtmise teel. Varukatalüüsmuunduriga mõõdetud maksimaalne netovõimsus ja maksimaalne kiirus ei tohi rohkem kui ± 5 % erineda maksimaalsest võimsusest ja kiirusest, mis on samadel tingimustel mõõdetud originaalkatalüüsmuunduriga. |
| --- | --- |

5.3.3.

See katse tehakse mootori võimsuskõvera mõõtmise teel. Varukatalüüsmuunduriga mõõdetud maksimaalne netovõimsus ja maksimaalne kiirus ei tohi rohkem kui ± 5 % erineda maksimaalsest võimsusest ja kiirusest, mis on samadel tingimustel mõõdetud originaalkatalüüsmuunduriga.

6.   TOODETE VASTAVUS NÕUETELE

Direktiivi 2002/24/EÜ VI lisa sätteid kohaldatakse toodete nõuetele vastavuse kontrollimisel.

Eespool nimetatud nõuetele vastavuse kontrollimiseks valitakse vastavalt käesolevale lisale tüübikinnituse saanud tootmisseeriast näidis-varukatalüüsmuundur.

Tooted loetakse käesoleva lisa sätetele vastavaks juhul, kui punkti 5.2 (heitega seotud nõuded) ja punkti 5.3 (sõiduki toimimise katsetamine) nõuded on täidetud.

7.   DOKUMENDID

7.1.   Igale uuele varukatalüüsmuundurile lisatakse järgmine teave:

| 7.1.1. | katalüsaatori tootja nimi või kaubamärk; |
| --- | --- |

7.1.1.

katalüsaatori tootja nimi või kaubamärk;

| 7.1.2. | sõidukid (kaasa arvatud tootmisaasta), mille puhul varukatalüüsmuundurile on antud tüübikinnitus; |
| --- | --- |

7.1.2.

sõidukid (kaasa arvatud tootmisaasta), mille puhul varukatalüüsmuundurile on antud tüübikinnitus;

| 7.1.3. | vajaduse korral paigaldusjuhend. |
| --- | --- |

7.1.3.

vajaduse korral paigaldusjuhend.

7.2.   Nimetatud teave esitatakse kasvarukatalüüsmuunduriga kaasasoleval infolehel või pakendil, milles varukatalüüsmuundurit müüakse, või muul asjakohasel viisil.

1. liide

Teatis eraldi seadmena kahe- või kolmerattalise mootorsõiduki tüübile ettenähtud varukatalüüsmuunduri kohta

Jrk (määrab taotleja) ...

Kahe- või kolmerattalistele mootorsõidukitele ettenähtud varukatalüüsmuunduri tüübikinnituse taotlus sisaldab järgmisi andmeid:

| 1. | Seadme mark: ... |
| --- | --- |

1.

Seadme mark: ...

| 2. | Seadme tüüp: ... |
| --- | --- |

2.

Seadme tüüp: ...

| 3. | Seadme valmistaja nimi ja aadress: ...
  ... |
| --- | --- |

3.

Seadme valmistaja nimi ja aadress: ...

...

| 4. | Vajaduse korral seadme valmistaja volitatud esindaja nimi ja aadress: ...
  ... |
| --- | --- |

4.

Vajaduse korral seadme valmistaja volitatud esindaja nimi ja aadress: ...

...

| 5. | Sõiduki mark(margid) ja tüüp(tüübid), millele seade on ette nähtud (3 4): |
| --- | --- |

5.

Sõiduki mark(margid) ja tüüp(tüübid), millele seade on ette nähtud (3 4):

| 6. | Varukatalüüsmuunduri joonised, milles tuuakse eelkõige esile kõik direktiivi 97/24/EÜ peatüki 5. VII lisa punktis 1.4 nimetatud karakteristikud: ...
  ... |
| --- | --- |

6.

Varukatalüüsmuunduri joonised, milles tuuakse eelkõige esile kõik direktiivi 97/24/EÜ peatüki 5. VII lisa punktis 1.4 nimetatud karakteristikud: ...

...

| 7. | Kirjeldus ja joonised varukatalüüsmuunduri asendi kohta mootori väljalasketoru (väljalasketorustiku) ja (võimaliku) hapnikuanduri suhtes: ... |
| --- | --- |

7.

Kirjeldus ja joonised varukatalüüsmuunduri asendi kohta mootori väljalasketoru (väljalasketorustiku) ja (võimaliku) hapnikuanduri suhtes: ...

| 8. | Kasutuspiirangud ja paigaldusjuhised: ... |
| --- | --- |

8.

Kasutuspiirangud ja paigaldusjuhised: ...

| 9. | Direktiivi 2002/24/EÜ II lisa 1. osa A alajao järgmistes punktides loetletud andmed: | 0.1, |
| --- | --- | --- |

9.

Direktiivi 2002/24/EÜ II lisa 1. osa A alajao järgmistes punktides loetletud andmed:

0.1,

| | 0.2, |
| --- | --- |

0.2,

| | 0.5, |
| --- | --- |

0.5,

| | 0.6, |
| --- | --- |

0.6,

| | 2.1, |
| --- | --- |

2.1,

| | 3, |
| --- | --- |

3,

| | 3.0, |
| --- | --- |

3.0,

| | 3.1, |
| --- | --- |

3.1,

| | 3.1.1, |
| --- | --- |

3.1.1,

| | 3.2.1.7, |
| --- | --- |

3.2.1.7,

| | 3.2.12, |
| --- | --- |

3.2.12,

| | 4 kuni 4.4.2, |
| --- | --- |

4 kuni 4.4.2,

| | 4.5, |
| --- | --- |

4.5,

| | 4.6, |
| --- | --- |

4.6,

| | 5.2. |
| --- | --- |

5.2.

2. liide

Eraldi seadmena kahe- või kolmerattalise mootorsõiduki tüübile ettenähtud varukatalüüsmuunduri tüübikinnitustunnistus

Ametiasutuse nimi

Protokoll nr: ... tehniline teenistus: ... Kuupäev: ...

Tüübikinnituse nr: ... Laienduse nr: ...

| 1. | Seadme mark: ... |
| --- | --- |

1.

Seadme mark: ...

| 2. | Seadme tüüp: ... |
| --- | --- |

2.

Seadme tüüp: ...

| 3. | Seadme valmistaja nimi ja aadress: ...
  ... |
| --- | --- |

3.

Seadme valmistaja nimi ja aadress: ...

...

| 4. | Vajaduse korral seadme valmistaja volitatud esindaja nimi ja aadress: ...
  ... |
| --- | --- |

4.

Vajaduse korral seadme valmistaja volitatud esindaja nimi ja aadress: ...

...

| 5. | Sõiduki mark (margid) ja tüüp (tüübid) ning variant (variandid) või versioon(id), millele seade on ette nähtud: ...
  ... |
| --- | --- |

5.

Sõiduki mark (margid) ja tüüp (tüübid) ning variant (variandid) või versioon(id), millele seade on ette nähtud: ...

...

| 6. | Seadme katsetamiseks esitamise kuupäev: ... |
| --- | --- |

6.

Seadme katsetamiseks esitamise kuupäev: ...

| 7. | Tüübikinnitus antud/tagasi lükatud (3 4): |
| --- | --- |

7.

Tüübikinnitus antud/tagasi lükatud (3 4):

| 8. | Koht: ... |
| --- | --- |

8.

Koht: ...

| 9. | Kuupäev: ... |
| --- | --- |

9.

Kuupäev: ...

| 10. | Allkiri: ... |
| --- | --- |

10.

Allkiri: ...

3. liide

Tüübikinnitusmärkide näidised

Image

Ülaltoodud tüübikinnitusmärk anti välja Saksamaal [e1] numbri 1230 all varukatalüüsmuundurile, mis kujutab endast terviklikku osa, mis ühendab endas nii katalüüsmuundurit kui ka väljalaskesüsteemi (summutit).

Image

Ülaltoodud tüübikinnitusmärk anti välja Saksamaal [e1] numbri 1230 all varukatalüüsmuundurile, mis ei ole ühendatud väljalaskesüsteemiga (katalüüsmuundur ja summuti ei ole ühendatud terviklikku ossa).

Image

Ülaltoodud tüübikinnitusmärk anti välja Saksamaal [e1] numbri 1230 all mitteoriginaalsummutile, mis ei ole ühendatud katalüüsmuunduriga (katalüüsmuundur ja summuti, mis ei ole ühendatud terviklikku ossa, või sõiduk, mis ei ole varustatud katalüüsmuunduriga) (vt 9. peatükk).

2.   Direktiivile 97/24/EÜ lisatud 7. peatükki muudetakse järgmiselt:

| a) | Punkt 1.10 asendatakse järgmisega:






  “1.10. | Väljalaskesüsteem – kombinatsioon väljalasketorust, paisupaagist, väljalaskesummutist ja katalüüsmuundurist (kui need on olemas).” |
| --- | --- | --- |

a)

Punkt 1.10 asendatakse järgmisega:

“1.10.

Väljalaskesüsteem – kombinatsioon väljalasketorust, paisupaagist, väljalaskesummutist ja katalüüsmuundurist (kui need on olemas).”

Väljalaskesüsteem

| b) | Lisatakse punkt 3.10.1.3.7a järgmiselt:






  “3.10.1.3.7a. | katalüüsmuundur(id) (ainult juhul, kui ei ole summuti sisse ehitatud).” |
| --- | --- | --- |

b)

Lisatakse punkt 3.10.1.3.7a järgmiselt:

“3.10.1.3.7a.

katalüüsmuundur(id) (ainult juhul, kui ei ole summuti sisse ehitatud).”

3.   Direktiivile 97/24/EÜ lisatud 9. peatükki muudetakse järgmiselt:

| a) | “LISADE LOETELUSSE” lisatakse VI lisa ja VII lisa vahele järgmine liide:






  “Liide | Tüübikinnitusmärkide näidised ...” |
| --- | --- | --- |

a)

“LISADE LOETELUSSE” lisatakse VI lisa ja VII lisa vahele järgmine liide:

“Liide

| b) | II lisasse lisatakse alapunkt 3.5.5 järgmiselt:
  “3.5.5.   Varusummutisüsteemiga varustatud sõidukite heitmete mõõtmine
  Punktis 3.2.3.3. osutatud sõidukiga, mis on varustatud summutiga, mille tüübi puhul nõutakse tüübikinnitust, tuleb teha I ja II tüübi katsed tingimustel, mis on kirjeldatud käesoleva direktiivi 5. peatükis (vastavalt sõiduki tüübikinnitusele).
  Heitkogustega seotud nõuded loetakse täidetuiks, kui tulemused vastavad sõiduki tüübikinnitusnõuetes ettenähtud piirväärtustele.” |
| --- | --- |

b)

II lisasse lisatakse alapunkt 3.5.5 järgmiselt:

“3.5.5.   Varusummutisüsteemiga varustatud sõidukite heitmete mõõtmine

Punktis 3.2.3.3. osutatud sõidukiga, mis on varustatud summutiga, mille tüübi puhul nõutakse tüübikinnitust, tuleb teha I ja II tüübi katsed tingimustel, mis on kirjeldatud käesoleva direktiivi 5. peatükis (vastavalt sõiduki tüübikinnitusele).

Heitkogustega seotud nõuded loetakse täidetuiks, kui tulemused vastavad sõiduki tüübikinnitusnõuetes ettenähtud piirväärtustele.”

| c) | III lisasse lisatakse alapunkt 3.5.5 järgmiselt:
  “3.5.5.   Varusummutisüsteemiga varustatud sõidukite heitmete mõõtmine
  Punktis 3.2.3.3. osutatud sõidukiga, mis on varustatud summutiga, mille tüübi puhul nõutakse tüübikinnitust, tuleb teha I ja II tüübi katsed tingimustel, mis on kirjeldatud käesoleva direktiivi 5. peatükis (vastavalt sõiduki tüübikinnitusele).
  Heitkogustega seotud nõuded loetakse täidetuiks, kui tulemused vastavad sõiduki tüübikinnitusnõuetes ettenähtud piirväärtustele.” |
| --- | --- |

c)

III lisasse lisatakse alapunkt 3.5.5 järgmiselt:

“3.5.5.   Varusummutisüsteemiga varustatud sõidukite heitmete mõõtmine

Punktis 3.2.3.3. osutatud sõidukiga, mis on varustatud summutiga, mille tüübi puhul nõutakse tüübikinnitust, tuleb teha I ja II tüübi katsed tingimustel, mis on kirjeldatud käesoleva direktiivi 5. peatükis (vastavalt sõiduki tüübikinnitusele).

Heitkogustega seotud nõuded loetakse täidetuiks, kui tulemused vastavad sõiduki tüübikinnitusnõuetes ettenähtud piirväärtustele.”

| d) | IV lisasse lisatakse alapunkt 3.5.5 järgmiselt:
  “3.5.5.   Varusummutisüsteemiga varustatud sõidukite heitmete mõõtmine
  Punktis 3.2.3.3. osutatud sõidukiga, mis on varustatud summutiga, mille tüübi puhul nõutakse tüübikinnitust, tuleb teha I ja II tüübi katsed tingimustel, mis on kirjeldatud käesoleva direktiivi 5. peatükis (vastavalt sõiduki tüübikinnitusele).
  Heitkogustega seotud nõuded loetakse täidetuiks, kui tulemused vastavad sõiduki tüübikinnitusnõuetes ettenähtud piirväärtustele.” |
| --- | --- |

d)

IV lisasse lisatakse alapunkt 3.5.5 järgmiselt:

“3.5.5.   Varusummutisüsteemiga varustatud sõidukite heitmete mõõtmine

Punktis 3.2.3.3. osutatud sõidukiga, mis on varustatud summutiga, mille tüübi puhul nõutakse tüübikinnitust, tuleb teha I ja II tüübi katsed tingimustel, mis on kirjeldatud käesoleva direktiivi 5. peatükis (vastavalt sõiduki tüübikinnitusele).

Heitkogustega seotud nõuded loetakse täidetuiks, kui tulemused vastavad sõiduki tüübikinnitusnõuetes ettenähtud piirväärtustele.”

| e) | VI lisa muudetakse järgmiselt:






  i) | Punkt 1.3 asendatakse järgmisega:






  “1.3. | vastavalt direktiivi 2002/24/EÜ artikli 8 nõuetele moodustatud ja kinnitatud tüübikinnitusmärk, mida on täiendatud käesoleva lisa punktis 6 mainitud lisateabega. “a” mõõtmed peavad olema ≥ 3 mm.” |
| --- | --- | --- | --- |

e)

VI lisa muudetakse järgmiselt:

i)

Punkt 1.3 asendatakse järgmisega:

“1.3.

vastavalt direktiivi 2002/24/EÜ artikli 8 nõuetele moodustatud ja kinnitatud tüübikinnitusmärk, mida on täiendatud käesoleva lisa punktis 6 mainitud lisateabega. “a” mõõtmed peavad olema ≥ 3 mm.”

| ii) | Lisatakse 6. jagu järgmiselt:
  “6.   TÜÜBIKINNITUSMÄRGIL OLEV LISATEAVE
  6.1.   Mitteoriginaalväljalaskesüsteemi või selle osade, v.a kinnitusosad ja torud, tüübikinnitusmärgil peab olema vastava peatüki (peatükkide) number, mille alusel tüübikinnitus on antud, v.a punktis 6.1.3 mainitu.
  6.1.1.   Mitteoriginaalväljalaskesüsteem, mis kujutab endast terviklikku osa, mis ühendab endas nii summutit kui ka katalüüsmuundurit.
  Punktis 1.3 mainitud tüübikinnitusmärgile peab järgnema kaks ringi, mis ümbritsevad vastavalt numbreid 5 ja 9.
  6.1.2.   Katalüüsmuundurist eraldatud mitteoriginaalväljalaskesüsteem
  Punktis 1.3 osutatud tüübikinnitusmärgile, mis kinnitatakse summutile, peab järgnema numbrit 9 ümbritsev ring.
  6.1.3.   Sõidukitele, millel puudub 5. peatüki kohane tüübikinnitus, ette nähtud terviklikust osast (summutist) koosnev mitteoriginaalväljalaskesüsteem
  Punktis 1.3 osutatud tüübikinnitusmärgile, mis kinnitatakse summutile, ei tohi järgneda muud lisateavet.
  Tüübikinnitusmärkide näidised on toodud liites.” |
| --- | --- |

ii)

Lisatakse 6. jagu järgmiselt:

“6.   TÜÜBIKINNITUSMÄRGIL OLEV LISATEAVE

6.1.   Mitteoriginaalväljalaskesüsteemi või selle osade, v.a kinnitusosad ja torud, tüübikinnitusmärgil peab olema vastava peatüki (peatükkide) number, mille alusel tüübikinnitus on antud, v.a punktis 6.1.3 mainitu.

6.1.1.   Mitteoriginaalväljalaskesüsteem, mis kujutab endast terviklikku osa, mis ühendab endas nii summutit kui ka katalüüsmuundurit.

Punktis 1.3 mainitud tüübikinnitusmärgile peab järgnema kaks ringi, mis ümbritsevad vastavalt numbreid 5 ja 9.

6.1.2.   Katalüüsmuundurist eraldatud mitteoriginaalväljalaskesüsteem

Punktis 1.3 osutatud tüübikinnitusmärgile, mis kinnitatakse summutile, peab järgnema numbrit 9 ümbritsev ring.

6.1.3.   Sõidukitele, millel puudub 5. peatüki kohane tüübikinnitus, ette nähtud terviklikust osast (summutist) koosnev mitteoriginaalväljalaskesüsteem

Punktis 1.3 osutatud tüübikinnitusmärgile, mis kinnitatakse summutile, ei tohi järgneda muud lisateavet.

Tüübikinnitusmärkide näidised on toodud liites.”

| iii) | Lisatakse järgmine liide:

  “Liide
  Tüübikinnitusmärkide näidised



  Ülaltoodud tüübikinnitusmärk anti välja Prantsusmaal [e2] numbri 6789 all mitteoriginaalväljalaskesüsteemile, mis kujutab endast terviklikku osa, mis ühendab endas nii summutit kui ka katalüüsmuundurit.



  Ülaltoodud tüübikinnitusmärk anti välja Prantsusmaal [e2] numbri 6789 all mitteoroginaalsummutile, millele ei ole sisse ehitatud katalüüsmuundur (katalüüsmuundur ja summuti, mis ei ole ühendatud terviklikku ossa, või sõiduk, mis ei ole varustatud katalüüsmuunduriga).



  Ülaltoodud tüübikinnitusmärk anti välja Prantsusmaal [e2] numbri 6789 all varukatalüüsmuundurile, mis ei ole sisse ehitatud väljalaskesüsteemi (katalüüsmuundur ja summuti ei ole ühendatud terviklikku ossa) (vt 5. peatükk).



  Ülaltoodud tüübikinnitusmärk anti välja Prantsusmaal [e2] numbri 6789 all mitteoriginaalväljalaskesüsteemile, mis kujutab endast terviklikku osa (summutit), mis on ette nähtud paigaldamiseks sõidukitele, millel puudub 5. peatüki kohane tüübikinnitus.” |
| --- | --- |

iii)

Lisatakse järgmine liide:

“Liide

Tüübikinnitusmärkide näidised

Image

Ülaltoodud tüübikinnitusmärk anti välja Prantsusmaal [e2] numbri 6789 all mitteoriginaalväljalaskesüsteemile, mis kujutab endast terviklikku osa, mis ühendab endas nii summutit kui ka katalüüsmuundurit.

Image

Ülaltoodud tüübikinnitusmärk anti välja Prantsusmaal [e2] numbri 6789 all mitteoroginaalsummutile, millele ei ole sisse ehitatud katalüüsmuundur (katalüüsmuundur ja summuti, mis ei ole ühendatud terviklikku ossa, või sõiduk, mis ei ole varustatud katalüüsmuunduriga).

Image

Ülaltoodud tüübikinnitusmärk anti välja Prantsusmaal [e2] numbri 6789 all varukatalüüsmuundurile, mis ei ole sisse ehitatud väljalaskesüsteemi (katalüüsmuundur ja summuti ei ole ühendatud terviklikku ossa) (vt 5. peatükk).

Image

Ülaltoodud tüübikinnitusmärk anti välja Prantsusmaal [e2] numbri 6789 all mitteoriginaalväljalaskesüsteemile, mis kujutab endast terviklikku osa (summutit), mis on ette nähtud paigaldamiseks sõidukitele, millel puudub 5. peatüki kohane tüübikinnitus.”

---

(1)  Nagu on sätestatud käesoleva direktiivi versioonis, mida kohaldatakse sõiduki tüübikinnitusele.

1

(2)  Nagu on sätestatud käesoleva direktiivi versioonis, mida kohaldatakse sõiduki tüübikinnitusele.

2

(3)  Kustutada mittevajalik.

3

(4)  Kustutada mittevajalik.

4

---

II LISA

DIREKTIIVI 2002/24/EÜ MUUDATUSED

Direktiivi 2002/24/EÜ muudetakse järgmiselt.

| a) | II lisa punkt 3.2.12 asendatakse järgmiselt:
  “3.2.12.   Õhusaastevastased meetmed
  3.2.12.1.   Karterigaaside tagasijuhtimisseade (kirjeldus ja joonised), ainult neljataktiliste mootorite korral:
  3.2.12.2.   Saastevastased lisaseadmed (kui on ja kui ei sisaldu mõnes muus rubriigis):
  3.2.12.2.1.   Katalüüsmuundur: jah/ei (1)

  3.2.12.2.1.1.   Katalüüsmuundurite ja katalüüsi elementide arv:
  3.2.12.2.1.2.   Katalüüsmuunduri(te) mõõtmed, kuju ja maht:
  3.2.12.2.1.3.   Katalüütilise reaktsiooni tüüp:
  3.2.12.2.1.4.   Väärismetallide koguhulk:
  3.2.12.2.1.5.   Suhteline kontsentratsioon:
  3.2.12.2.1.6.   Substraat (struktuur ja materjal):
  3.2.12.2.1.7.   Elemendi tihedus:
  3.2.12.2.1.8.   Katalüüsmuunduri(te) korpuse tüüp:
  3.2.12.2.1.9.   Katalüüsmuunduri(te) paigutus (asukoht ja suhteline kaugus väljalasketorustikus):
  3.2.12.2.2.   Hapnikuandur: jah/ei (1)

  3.2.12.2.2.1.   Tüüp:
  3.2.12.2.2.2.   Asukoht:
  3.2.12.2.2.3.   Reguleerimispiirkond:
  3.2.12.2.3.   Õhu sissepuhe: jah/ei (1)

  3.2.12.2.3.1.   Tüüp (pulseeriv õhuvool, õhupump jne):
  3.2.12.2.4.   Heitgaasitagastus: jah/ei (1)

  3.2.12.2.4.1.   Karakteristikud (voolu kiirus jne):
  3.2.12.2.5.   Muud süsteemid (kirjeldus ja tööpõhimõte): |
| --- | --- |

a)

II lisa punkt 3.2.12 asendatakse järgmiselt:

“3.2.12.   Õhusaastevastased meetmed

3.2.12.1.   Karterigaaside tagasijuhtimisseade (kirjeldus ja joonised), ainult neljataktiliste mootorite korral:

3.2.12.2.   Saastevastased lisaseadmed (kui on ja kui ei sisaldu mõnes muus rubriigis):

3.2.12.2.1.   Katalüüsmuundur: jah/ei (1)

3.2.12.2.1.1.   Katalüüsmuundurite ja katalüüsi elementide arv:

3.2.12.2.1.2.   Katalüüsmuunduri(te) mõõtmed, kuju ja maht:

3.2.12.2.1.3.   Katalüütilise reaktsiooni tüüp:

3.2.12.2.1.4.   Väärismetallide koguhulk:

3.2.12.2.1.5.   Suhteline kontsentratsioon:

3.2.12.2.1.6.   Substraat (struktuur ja materjal):

3.2.12.2.1.7.   Elemendi tihedus:

3.2.12.2.1.8.   Katalüüsmuunduri(te) korpuse tüüp:

3.2.12.2.1.9.   Katalüüsmuunduri(te) paigutus (asukoht ja suhteline kaugus väljalasketorustikus):

3.2.12.2.2.   Hapnikuandur: jah/ei (1)

3.2.12.2.2.1.   Tüüp:

3.2.12.2.2.2.   Asukoht:

3.2.12.2.2.3.   Reguleerimispiirkond:

3.2.12.2.3.   Õhu sissepuhe: jah/ei (1)

3.2.12.2.3.1.   Tüüp (pulseeriv õhuvool, õhupump jne):

3.2.12.2.4.   Heitgaasitagastus: jah/ei (1)

3.2.12.2.4.1.   Karakteristikud (voolu kiirus jne):

3.2.12.2.5.   Muud süsteemid (kirjeldus ja tööpõhimõte):

| b) | V muudetakse järgmiselt:






  i) | A osa punkti 1 alapunkti 1 loetelus: tekst “CY – Küpros” ja “MT – Malta” asendatakse tekstiga “49 – Küpros” ja “50 – Malta”. |
| --- | --- | --- |

b)

V muudetakse järgmiselt:

i)

A osa punkti 1 alapunkti 1 loetelus: tekst “CY – Küpros” ja “MT – Malta” asendatakse tekstiga “49 – Küpros” ja “50 – Malta”.

| ii) | B osa punkti 1.1 loetelus: tekst “CY – Küpros” ja “MT – Malta” asendatakse tekstiga “49 – Küpros” ja “50 – Malta”. |
| --- | --- |

ii)

B osa punkti 1.1 loetelus: tekst “CY – Küpros” ja “MT – Malta” asendatakse tekstiga “49 – Küpros” ja “50 – Malta”.

---

(1)  Kustutada mittevajalik.”

---

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

| 27.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 106/32 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 106/32

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT 2005/329/ÜVJP,

25. aprill 2005,

mis käsitleb tuumarelva leviku tõkestamise lepingu osalisriikide 2005. aasta konverentsi lepingu läbivaatamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 15,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liit käsitleb jätkuvalt tuumarelva leviku tõkestamise lepingut ülemaailmse tuumarelva leviku tõkestamise korra nurgakivina, tuumadesarmeerimise saavutamise põhialusena (vastavalt tuumarelva leviku tõkestamise lepingu artiklile VI) ning olulise elemendina rahuotstarbelistel eesmärkidel tuumaenergia kasutamise edasiarendamises. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liit käsitleb jätkuvalt tuumarelva leviku tõkestamise lepingut ülemaailmse tuumarelva leviku tõkestamise korra nurgakivina, tuumadesarmeerimise saavutamise põhialusena (vastavalt tuumarelva leviku tõkestamise lepingu artiklile VI) ning olulise elemendina rahuotstarbelistel eesmärkidel tuumaenergia kasutamise edasiarendamises.

| (2) | Nõukogu võttis 17. novembril 2003 vastu ühise seisukoha 2003/805/ÜVJP massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitlevate mitmepoolsete lepingute ülemaailmse kohaldamise ja tugevdamise kohta. (1) Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku vastase strateegia. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 17. novembril 2003 vastu ühise seisukoha 2003/805/ÜVJP massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamist käsitlevate mitmepoolsete lepingute ülemaailmse kohaldamise ja tugevdamise kohta. (1) Euroopa Ülemkogu võttis 12. detsembril 2003 vastu massihävitusrelvade leviku vastase strateegia.

| (3) | ÜRO julgeolekunõukogu võttis ühehäälselt vastu resolutsiooni 1540 (2004), mis nimetas massihävitusrelvade ja nende kandevahendite levikut ohuks rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule. |
| --- | --- |

(3)

ÜRO julgeolekunõukogu võttis ühehäälselt vastu resolutsiooni 1540 (2004), mis nimetas massihävitusrelvade ja nende kandevahendite levikut ohuks rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule.

| (4) | Tuumarelva leviku tõkestamise lepingu osalisriikide 1995. aasta konverents lepingu läbivaatamise ja pikendamise kohta võttis vastu otsused tuumarelva leviku tõkestamise lepingu tähtajatult pikendamise kohta, tuumarelva leviku tõkestamise ja tuumadesarmeerimise põhimõtete ja eesmärkide kohta ning nimetatud lepingu läbivaatamise protsessi tõhustamise kohta, samuti resolutsiooni Lähis-Ida kohta. |
| --- | --- |

(4)

Tuumarelva leviku tõkestamise lepingu osalisriikide 1995. aasta konverents lepingu läbivaatamise ja pikendamise kohta võttis vastu otsused tuumarelva leviku tõkestamise lepingu tähtajatult pikendamise kohta, tuumarelva leviku tõkestamise ja tuumadesarmeerimise põhimõtete ja eesmärkide kohta ning nimetatud lepingu läbivaatamise protsessi tõhustamise kohta, samuti resolutsiooni Lähis-Ida kohta.

| (5) | Nõukogu võttis 13. aprillil 2000 vastu ühise seisukoha 2000/297/ÜVJP, mis käsitleb tuumarelva leviku tõkestamise lepingu osalisriikide 2000. aasta konverentsi lepingu läbivaatamise kohta. (2) |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu võttis 13. aprillil 2000 vastu ühise seisukoha 2000/297/ÜVJP, mis käsitleb tuumarelva leviku tõkestamise lepingu osalisriikide 2000. aasta konverentsi lepingu läbivaatamise kohta. (2)

| (6) | Tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamise 2000. aasta konverents võttis vastu lõppdokumendi. |
| --- | --- |

(6)

Tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamise 2000. aasta konverents võttis vastu lõppdokumendi.

| (7) | Tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamise 2005. aasta konverentsi ettevalmistuskomitee pidas kolm istungijärku: 8. aprill–19. aprill 2002, New Yorgis, 28. aprill–9. mai 2003 Genfis ning 26. aprill–7. mai 2004 New Yorgis. |
| --- | --- |

(7)

Tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamise 2005. aasta konverentsi ettevalmistuskomitee pidas kolm istungijärku: 8. aprill–19. aprill 2002, New Yorgis, 28. aprill–9. mai 2003 Genfis ning 26. aprill–7. mai 2004 New Yorgis.

| (8) | Nõukogu võttis 29. aprillil 1997 vastu ühismeetme 97/288/ÜVJP Euroopa Liidu osalemise kohta tuumaalase ekspordikontrolli läbipaistvuse edendamises. (3) |
| --- | --- |

(8)

Nõukogu võttis 29. aprillil 1997 vastu ühismeetme 97/288/ÜVJP Euroopa Liidu osalemise kohta tuumaalase ekspordikontrolli läbipaistvuse edendamises. (3)

| (9) | Nõukogu võttis 17. mail 2004 vastu ühismeetme 2004/495/ ÜVJP IAEA tegevuse toetamise kohta tuumajulgeoleku programmi alusel ja massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames. (4) |
| --- | --- |

(9)

Nõukogu võttis 17. mail 2004 vastu ühismeetme 2004/495/ ÜVJP IAEA tegevuse toetamise kohta tuumajulgeoleku programmi alusel ja massihävitusrelvade leviku vastase ELi strateegia rakendamise raames. (4)

| (10) | Nõukogu võttis 1. juunil 2004 vastu massihävitusrelvade leviku vastast julgeolekualgatust toetava avalduse. |
| --- | --- |

(10)

Nõukogu võttis 1. juunil 2004 vastu massihävitusrelvade leviku vastast julgeolekualgatust toetava avalduse.

| (11) | Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) tuumarelvavabade riikide, Euratomi ja Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) vahelise kontrollikokkuleppe lisaprotokollile, Prantsusmaa, Euratomi ja IAEA vahelise kaitsemeetmete lepingu lisaprotokollile ning Ühendkuningriigi, Euratomi ja IAEA vahelise kaitsemeetmete lepingu lisaprotokollile on alla kirjutatud ja need jõustusid 30. aprillil 2004. |
| --- | --- |

(11)

Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) tuumarelvavabade riikide, Euratomi ja Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) vahelise kontrollikokkuleppe lisaprotokollile, Prantsusmaa, Euratomi ja IAEA vahelise kaitsemeetmete lepingu lisaprotokollile ning Ühendkuningriigi, Euratomi ja IAEA vahelise kaitsemeetmete lepingu lisaprotokollile on alla kirjutatud ja need jõustusid 30. aprillil 2004.

| (12) | Lepingu läbivaatamise 2000. aasta konverentsi tulemusi ja tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamise 2005. aasta konverentsi ettevalmistuskomitee kolme koosoleku arutelusid ning praegust olukorda silmas pidades on asjakohane ajakohastada ja edasi arendada ühises seisukohas 2000/297/ÜVJP sätestatud eesmärke ja nimetatud seisukoha tingimuste kohaselt läbi viidud algatusi, |
| --- | --- |

(12)

Lepingu läbivaatamise 2000. aasta konverentsi tulemusi ja tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamise 2005. aasta konverentsi ettevalmistuskomitee kolme koosoleku arutelusid ning praegust olukorda silmas pidades on asjakohane ajakohastada ja edasi arendada ühises seisukohas 2000/297/ÜVJP sätestatud eesmärke ja nimetatud seisukoha tingimuste kohaselt läbi viidud algatusi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISE SEISUKOHA:

Artikkel 1

Euroopa Liidu eesmärgiks on tugevdada ülemaailmset tuumarelva leviku tõkestamise korda, aidates kaasa tuumarelva leviku tõkestamise lepingu osalisriikide 2005. aasta konverentsi (lepingu läbivaatamise kohta) edukate tulemuste saavutamisele.

Artikkel 2

Artiklis 1 sätestanud eesmärkide saavutamiseks peab Euroopa Liit:

| a) | aitama kaasa tuumarelva leviku tõkestamise lepingu toimimise struktureeritud ja tasakaalustatud läbivaatamisele lepingu läbivaatamise 2005. aasta konverentsil, sealhulgas nende kohustuste rakendamisele, mis nimetatud lepingu osalisriigid on võtnud, ning samuti nende valdkondade identifitseerimisele, milles võib püüda teha tulevikus edusamme, ning nende vahendite identifitseerimisele, mille kaudu nimetatud edusamme teha; |
| --- | --- |

a)

aitama kaasa tuumarelva leviku tõkestamise lepingu toimimise struktureeritud ja tasakaalustatud läbivaatamisele lepingu läbivaatamise 2005. aasta konverentsil, sealhulgas nende kohustuste rakendamisele, mis nimetatud lepingu osalisriigid on võtnud, ning samuti nende valdkondade identifitseerimisele, milles võib püüda teha tulevikus edusamme, ning nende vahendite identifitseerimisele, mille kaudu nimetatud edusamme teha;

| b) | aitama saavutada konsensust tuumarelva leviku tõkestamise lepinguga kehtestatud raamistiku alusel, toetades lepingu läbivaatamise ja pikendamise 1995. aasta konverentsil vastu võetud otsuseid ja resolutsiooni ning tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamise 2000. aasta konverentsi lõppdokumenti, pidades silmas praegust olukorda ja edendades muuhulgas järgmisi olulisi küsimusi:






  1. | jõupingutused tuumarelva leviku tõkestamise lepingu terviklikkuse säilitamiseks ja selle rakendamise tugevdamiseks; |
| --- | --- | --- |

b)

aitama saavutada konsensust tuumarelva leviku tõkestamise lepinguga kehtestatud raamistiku alusel, toetades lepingu läbivaatamise ja pikendamise 1995. aasta konverentsil vastu võetud otsuseid ja resolutsiooni ning tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamise 2000. aasta konverentsi lõppdokumenti, pidades silmas praegust olukorda ja edendades muuhulgas järgmisi olulisi küsimusi:

1.

jõupingutused tuumarelva leviku tõkestamise lepingu terviklikkuse säilitamiseks ja selle rakendamise tugevdamiseks;

| 2. | tuumarelva leviku tõkestamise lepingu tunnustamine ainulaadse ja asendamatu mitmepoolse kokkuleppena rahvusvahelise rahu, julgeoleku ja stabiilsuse säilitamiseks ja tugevdamiseks, kuna see kehtestab õigusliku raamistiku tuumarelvade suurenenud leviku tõkestamiseks ja sellise kontrollimehhanismi edasiarendamiseks, mis tagab, et tuumarelvavabad riigid kasutavad tuumaenergiat üksnes rahuotstarbel, ning kuna see kujutab endast tuumadesarmeerimise saavutamise põhialust vastavalt tuumarelva leviku tõkestamise lepingu artiklile VI; |
| --- | --- |

2.

tuumarelva leviku tõkestamise lepingu tunnustamine ainulaadse ja asendamatu mitmepoolse kokkuleppena rahvusvahelise rahu, julgeoleku ja stabiilsuse säilitamiseks ja tugevdamiseks, kuna see kehtestab õigusliku raamistiku tuumarelvade suurenenud leviku tõkestamiseks ja sellise kontrollimehhanismi edasiarendamiseks, mis tagab, et tuumarelvavabad riigid kasutavad tuumaenergiat üksnes rahuotstarbel, ning kuna see kujutab endast tuumadesarmeerimise saavutamise põhialust vastavalt tuumarelva leviku tõkestamise lepingu artiklile VI;

| 3. | tuumarelva leviku tõkestamise lepingu ülemaailmse kohaldamise suunas töötamine; |
| --- | --- |

3.

tuumarelva leviku tõkestamise lepingu ülemaailmse kohaldamise suunas töötamine;

| 4. | rõhutamine, et on absoluutselt vajalik tagada, et kõik osalisriigid järgivad tuumarelva leviku tõkestamise lepingu kõiki sätteid; |
| --- | --- |

4.

rõhutamine, et on absoluutselt vajalik tagada, et kõik osalisriigid järgivad tuumarelva leviku tõkestamise lepingu kõiki sätteid;

| 5. | tuumarelva leviku tõkestamise lepinguga mitteühinenud riikide üleskutsumine võtma tuumarelva tõkestamise ja desarmeerimise kohustust ning kõnealuste riikide üleskutsumine ühinema tuumarelva leviku tõkestamise lepinguga tuumarelvavabade riikidena; |
| --- | --- |

5.

tuumarelva leviku tõkestamise lepinguga mitteühinenud riikide üleskutsumine võtma tuumarelva tõkestamise ja desarmeerimise kohustust ning kõnealuste riikide üleskutsumine ühinema tuumarelva leviku tõkestamise lepinguga tuumarelvavabade riikidena;

| 6. | tunnistamine, et pärast lepingu läbivaatamise 2000. aasta konverentsi lõppu on tuumarelvastumise alal toimunud tõsised sündmused; |
| --- | --- |

6.

tunnistamine, et pärast lepingu läbivaatamise 2000. aasta konverentsi lõppu on tuumarelvastumise alal toimunud tõsised sündmused;

| 7. | ÜRO julgeolekunõukogu kui lõpliku arbiitri rolli tugevdamise vajaduse rõhutamine, et ÜRO julgeolekunõukogu saaks võtta asjakohased meetmed, kui ei järgita tuumarelva leviku tõkestamise lepingust tulenevaid kohustusi, vastavalt Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) põhikirjale, kaasa arvatud kaitsemeetmete kohaldamine; |
| --- | --- |

7.

ÜRO julgeolekunõukogu kui lõpliku arbiitri rolli tugevdamise vajaduse rõhutamine, et ÜRO julgeolekunõukogu saaks võtta asjakohased meetmed, kui ei järgita tuumarelva leviku tõkestamise lepingust tulenevaid kohustusi, vastavalt Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) põhikirjale, kaasa arvatud kaitsemeetmete kohaldamine;

| 8. | tähelepanu juhtimine tuumarelva leviku tõkestamise lepingust taganemise võimalikele tagajärgedele rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule. Nimetatud lepingust taganemist mittesoodustavate meetmete võtmise soovitamine. |
| --- | --- |

8.

tähelepanu juhtimine tuumarelva leviku tõkestamise lepingust taganemise võimalikele tagajärgedele rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule. Nimetatud lepingust taganemist mittesoodustavate meetmete võtmise soovitamine.

| 9. | taotlemine, et lõpetataks tuumaenergiaalane koostöö nende riikidega, kelle puhul IAEA ei suuda anda piisavat tagatist, et kõnealuse riigi tuumaprogrammi kasutatakse üksnes rahuotstarbelistel eesmärkidel, niikauaks, kui agentuur suudab vastava tagatise anda; |
| --- | --- |

9.

taotlemine, et lõpetataks tuumaenergiaalane koostöö nende riikidega, kelle puhul IAEA ei suuda anda piisavat tagatist, et kõnealuse riigi tuumaprogrammi kasutatakse üksnes rahuotstarbelistel eesmärkidel, niikauaks, kui agentuur suudab vastava tagatise anda;

| 10. | Lähis-Ida riikide üleskutsumine kujundama Lähis-Idast tuumarelva- ja teiste massihävitusrelvade ning nende kandevahendite vaba tsooni vastavalt lepingu 1995. aasta läbivaatamise ja pikendamise konverentsi resolutsioonile Lähis-Ida kohta; |
| --- | --- |

10.

Lähis-Ida riikide üleskutsumine kujundama Lähis-Idast tuumarelva- ja teiste massihävitusrelvade ning nende kandevahendite vaba tsooni vastavalt lepingu 1995. aasta läbivaatamise ja pikendamise konverentsi resolutsioonile Lähis-Ida kohta;

| 11. | tuumaleviku tõkestamise režiimi Vahemere piirkonnas rakendamise käsitlemine esmatähtsana, kuna julgeolek Euroopas on seotud julgeolekuga selles piirkonnas; |
| --- | --- |

11.

tuumaleviku tõkestamise režiimi Vahemere piirkonnas rakendamise käsitlemine esmatähtsana, kuna julgeolek Euroopas on seotud julgeolekuga selles piirkonnas;

| 12. | tuumarelvavabade tsoonide olulisuse tunnustamine rahu ja julgeoleku jaoks kõnealuse regiooni riikide vahel vabatahtlikult sõlmitud lepingute alusel; |
| --- | --- |

12.

tuumarelvavabade tsoonide olulisuse tunnustamine rahu ja julgeoleku jaoks kõnealuse regiooni riikide vahel vabatahtlikult sõlmitud lepingute alusel;

| 13. | selle rõhutamine, et on vajalik teha kõik võimalik, hoidmaks ära tuumaterrorismi ohtu, mis seondub terroristide võimaliku ligipääsuga tuumarelvadele või tuumamaterjalile, mida võidaks kasutada radioaktiivse aine laialipaiskamise seadmete tootmiseks, ning sellega seonduvalt vajaduse rõhutamine järgida julgeolekunõukogu resolutsioonist 1540 (2004) tulenevaid kohustusi. Kõrge radioaktiivsusastmega kinniste kiirgusallikate julgeoleku tugevdamine. G8 ja IAEA tegevuse toetamine selles osas; |
| --- | --- |

13.

selle rõhutamine, et on vajalik teha kõik võimalik, hoidmaks ära tuumaterrorismi ohtu, mis seondub terroristide võimaliku ligipääsuga tuumarelvadele või tuumamaterjalile, mida võidaks kasutada radioaktiivse aine laialipaiskamise seadmete tootmiseks, ning sellega seonduvalt vajaduse rõhutamine järgida julgeolekunõukogu resolutsioonist 1540 (2004) tulenevaid kohustusi. Kõrge radioaktiivsusastmega kinniste kiirgusallikate julgeoleku tugevdamine. G8 ja IAEA tegevuse toetamine selles osas;

| 14. | tõdemine, et pidades silmas tuumarelvastumise ja terrorismi kasvanud ohtu, tuleks leviku julgeolekualgatus, ülemaailmse ohu vähendamise algatus ja G8 ülemaailmne koostööalgatus heaks kiita; |
| --- | --- |

14.

tõdemine, et pidades silmas tuumarelvastumise ja terrorismi kasvanud ohtu, tuleks leviku julgeolekualgatus, ülemaailmse ohu vähendamise algatus ja G8 ülemaailmne koostööalgatus heaks kiita;

| 15. | üldiste kaitsemeetmete lepingute ja lisaprotokollide ülemaailmsele kohaldamisele üleskutsumine; |
| --- | --- |

15.

üldiste kaitsemeetmete lepingute ja lisaprotokollide ülemaailmsele kohaldamisele üleskutsumine;

| 16. | tunnistamine, et üldiste kaitsemeetmete lepingutel ja lisaprotokollidel on hoiatav mõju tuumarelvade levikule ja nad on tänapäevase kontrollimise standardiks, ning töö jätkamine tuumarelva leviku tõkestamise lepingu kohustuste mis tahes rikkumiste avastamise suurendamise nimel; |
| --- | --- |

16.

tunnistamine, et üldiste kaitsemeetmete lepingutel ja lisaprotokollidel on hoiatav mõju tuumarelvade levikule ja nad on tänapäevase kontrollimise standardiks, ning töö jätkamine tuumarelva leviku tõkestamise lepingu kohustuste mis tahes rikkumiste avastamise suurendamise nimel;

| 17. | IAEA kuberneride nõukogu tunnustuse palumine selle kohta, et üldiste kaitsemeetmete lepingu ja lisaprotokolli sõlmimine on tänapäevase kontrollimise standardiks; |
| --- | --- |

17.

IAEA kuberneride nõukogu tunnustuse palumine selle kohta, et üldiste kaitsemeetmete lepingu ja lisaprotokolli sõlmimine on tänapäevase kontrollimise standardiks;

| 18. | selle rõhutamine, et IAEA omab asendamatut rolli kontrollimisel, kas riigid järgivad oma kohustusi tuumarelvade leviku tõkestamise valdkonnas ning nõudmise korral riikide abistamisel tuumamaterjalide ja -rajatiste julgeoleku suurendamisel, ning riikide üleskutsumine toetama agentuuri; |
| --- | --- |

18.

selle rõhutamine, et IAEA omab asendamatut rolli kontrollimisel, kas riigid järgivad oma kohustusi tuumarelvade leviku tõkestamise valdkonnas ning nõudmise korral riikide abistamisel tuumamaterjalide ja -rajatiste julgeoleku suurendamisel, ning riikide üleskutsumine toetama agentuuri;

| 19. | asjakohaste ja tõhusate ekspordikontrollide tähtsuse tunnustamine järgides julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) ja vastavalt tuumarelva leviku tõkestamiselepingu artikli III lõikele 2; |
| --- | --- |

19.

asjakohaste ja tõhusate ekspordikontrollide tähtsuse tunnustamine järgides julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) ja vastavalt tuumarelva leviku tõkestamiselepingu artikli III lõikele 2;

| 20. | tõhusate ekspordi, transiidi, ümberlaadimise ja reekspordi kontrollide rakendamine siseriiklikul tasandil, sealhulgas asjakohaste õigus- ja haldusnormide rakendamine sel eesmärgil; |
| --- | --- |

20.

tõhusate ekspordi, transiidi, ümberlaadimise ja reekspordi kontrollide rakendamine siseriiklikul tasandil, sealhulgas asjakohaste õigus- ja haldusnormide rakendamine sel eesmärgil;

| 21. | kooskõlas julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1540 (2004) tõhusate kriminaalsanktsioonide jõustamine, et ära hoida ebaseaduslikku eksporti, transiiti, vahendamist, kauplemist ja nendega seotud rahastamist; |
| --- | --- |

21.

kooskõlas julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1540 (2004) tõhusate kriminaalsanktsioonide jõustamine, et ära hoida ebaseaduslikku eksporti, transiiti, vahendamist, kauplemist ja nendega seotud rahastamist;

| 22. | Zanggeri komitee ja tuumatarneriikide gruppi (NSG) innustamine jagada oma kogemusi ekspordi kontrolli vallas, et võimalda kõigil riikidel tugineda Zanggeri komitee korrale ja NSG suunistele; |
| --- | --- |

22.

Zanggeri komitee ja tuumatarneriikide gruppi (NSG) innustamine jagada oma kogemusi ekspordi kontrolli vallas, et võimalda kõigil riikidel tugineda Zanggeri komitee korrale ja NSG suunistele;

| 23. | tuletada meelde vajadust tugevdada NSG suuniste tugevdamist lähiajal, et neid kohandada tuumarelva leviku tõkestamise uute väljakutsetega; |
| --- | --- |

23.

tuletada meelde vajadust tugevdada NSG suuniste tugevdamist lähiajal, et neid kohandada tuumarelva leviku tõkestamise uute väljakutsetega;

| 24. | tuumamaterjalide füüsilise kaitse konventsooniga ühinenud riikide üleskutsumine töötama muudetud konventsiooni kiire sõlmimise nimel; |
| --- | --- |

24.

tuumamaterjalide füüsilise kaitse konventsooniga ühinenud riikide üleskutsumine töötama muudetud konventsiooni kiire sõlmimise nimel;

| 25. | tuumarelva leviku tõkestamise lepingu osalisriikide õiguse omada tuumaenergiat rahuotstarbelistel eesmärkidel tunnustamine, vastavalt nimetatud lepingu artiklile IV ja võttes nõuetekohaselt arvesse selle artikleid I, II ja III; |
| --- | --- |

25.

tuumarelva leviku tõkestamise lepingu osalisriikide õiguse omada tuumaenergiat rahuotstarbelistel eesmärkidel tunnustamine, vastavalt nimetatud lepingu artiklile IV ja võttes nõuetekohaselt arvesse selle artikleid I, II ja III;

| 26. | tuumaohutuse, jäätmete ohutu käitlemise ja kiirguskaitse suurendamiseks tehtava koostöö jätkamise tähtsuse rõhutamine ning nende riikide, kes seda veel teinud ei ole, üleskutsumine ühinema esimesel võimalusel kõikide asjakohaste konventsioonidega ning rakendama täielikult kõiki nendest tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

26.

tuumaohutuse, jäätmete ohutu käitlemise ja kiirguskaitse suurendamiseks tehtava koostöö jätkamise tähtsuse rõhutamine ning nende riikide, kes seda veel teinud ei ole, üleskutsumine ühinema esimesel võimalusel kõikide asjakohaste konventsioonidega ning rakendama täielikult kõiki nendest tulenevaid kohustusi;

| 27. | märkimine, et tuumarelva leviku tõkestamise lepingu osalisriigid võivad vastavalt selle lepingu artiklile IV kasutada tuumaenergiat rahuotstarbelisel, muuhulgas elektri, tööstuse, tervise ja põllumajanduse valdkondades; |
| --- | --- |

27.

märkimine, et tuumarelva leviku tõkestamise lepingu osalisriigid võivad vastavalt selle lepingu artiklile IV kasutada tuumaenergiat rahuotstarbelisel, muuhulgas elektri, tööstuse, tervise ja põllumajanduse valdkondades;

| 28. | selliste tagatiste väljatöötamise innustamine, mis tagavad asjakohastel tingimustel juurdepääsu tuumakütusega seonduvatele teenustele või kütusele endale; |
| --- | --- |

28.

selliste tagatiste väljatöötamise innustamine, mis tagavad asjakohastel tingimustel juurdepääsu tuumakütusega seonduvatele teenustele või kütusele endale;

| 29. | riikidevahelisi tuumakütusetsüklile lähenemise viise käsitleva IAEA ekspertide grupi aruande arvesse võtmine ja selle läbitöötamise kiire alustamise IAEA poolt; |
| --- | --- |

29.

riikidevahelisi tuumakütusetsüklile lähenemise viise käsitleva IAEA ekspertide grupi aruande arvesse võtmine ja selle läbitöötamise kiire alustamise IAEA poolt;

| 30. | pärast külma sõja lõppu toimunud tuumarelvade vähendamise tunnustamine, tuumarelvastuse üldise vähendamise vajaduse rõhutamine tuumarelva leviku tõkestamise lepingu artikli VI alusel süstemaatilise ja järkjärgulise tuumadesarmeerimise saavutamiseks ning sellega seoses Moskva lepingu ratifitseerimise tervitamine 2003. aastal Vene Föderatsiooni ja Ameerika Ühendriikide poolt, rõhutades samal ajal vajadust nende relvastust veelgi rohkem vähendada; |
| --- | --- |

30.

pärast külma sõja lõppu toimunud tuumarelvade vähendamise tunnustamine, tuumarelvastuse üldise vähendamise vajaduse rõhutamine tuumarelva leviku tõkestamise lepingu artikli VI alusel süstemaatilise ja järkjärgulise tuumadesarmeerimise saavutamiseks ning sellega seoses Moskva lepingu ratifitseerimise tervitamine 2003. aastal Vene Föderatsiooni ja Ameerika Ühendriikide poolt, rõhutades samal ajal vajadust nende relvastust veelgi rohkem vähendada;

| 31. | Venemaa ja USA presidendi 1991.–1992. aastal tehtud deklaratsioonide (nende mittestrateegiliste tuumarelvavarude ühepoolse vähendamiste kohta) rakendamisvajaduse rõhutamine ning kõikide riikide, kelle valduses on mittestrateegilisi tuumarelvi, üleskutsumine lülitama need vähendamise ja kõrvaldamise eesmärgil üldisesse relvakontrolli- ja desarmeerimisprotsessi; |
| --- | --- |

31.

Venemaa ja USA presidendi 1991.–1992. aastal tehtud deklaratsioonide (nende mittestrateegiliste tuumarelvavarude ühepoolse vähendamiste kohta) rakendamisvajaduse rõhutamine ning kõikide riikide, kelle valduses on mittestrateegilisi tuumarelvi, üleskutsumine lülitama need vähendamise ja kõrvaldamise eesmärgil üldisesse relvakontrolli- ja desarmeerimisprotsessi;

| 32. | pöördumatuse põhimõtte kohaldamise tunnustamine, et juhtida kõiki meetmeid tuumadesarmeerimise ja -relvade kontrolli valdkonnas panusena rahvusvahelise rahu, julgeoleku ja stabiilsuse säilitamisse ja võttes arvesse nimetatud tingimusi; |
| --- | --- |

32.

pöördumatuse põhimõtte kohaldamise tunnustamine, et juhtida kõiki meetmeid tuumadesarmeerimise ja -relvade kontrolli valdkonnas panusena rahvusvahelise rahu, julgeoleku ja stabiilsuse säilitamisse ja võttes arvesse nimetatud tingimusi;

| 33. | tuumarelvade hävitamise ja kõrvaldamise programmide ja lõhustuva materjali kõrvaldamise, nagu see on määratletud G8 maailmapartnerluse alusel, tähtsuse tunnustamine tuumadesarmeerimise seisukohalt; |
| --- | --- |

33.

tuumarelvade hävitamise ja kõrvaldamise programmide ja lõhustuva materjali kõrvaldamise, nagu see on määratletud G8 maailmapartnerluse alusel, tähtsuse tunnustamine tuumadesarmeerimise seisukohalt;

| 34. | jõupingutuste jätkamine, et tagada läbipaistvus, mis on desarmeerimise vallas edasisi edusamme toetav vabatahtlik usaldust suurendav meede; |
| --- | --- |

34.

jõupingutuste jätkamine, et tagada läbipaistvus, mis on desarmeerimise vallas edasisi edusamme toetav vabatahtlik usaldust suurendav meede;

| 35. | kuna üldine tuumakatsetuste keelustamise leping on tuumadesarmeerimise ja tuumarelva leviku tõkestamise režiimi oluline osa ning eesmärgiks on selle võimalikult kiire ja tingimusteta jõustumine, siis riikide, eriti II lisas mainituid riikide üleskutsumine nimetatud leping viivitamata ja tingimusteta allakirjutada ja ratifitseerida ning kuni selle jõustumiseni kõikide riikide üleskutsumine moratooriumist kinni pidama ja hoiduma igasugusest tegevusest, mis on vastuolus nimetatud lepingu sätete ja sellest tulenevate kohustustega. Üldise tuumakatsetuste keelustamise lepingu organisatsiooni ettevalmistuskomisjoni töö olulisuse rõhutamine ning selle lepingu ratifitseerinud riikide eriesindaja, kelle ülesandeks on edendada nimetatud lepinguga liitumist kogu maailmas, töö aktiivne toetamine; |
| --- | --- |

35.

kuna üldine tuumakatsetuste keelustamise leping on tuumadesarmeerimise ja tuumarelva leviku tõkestamise režiimi oluline osa ning eesmärgiks on selle võimalikult kiire ja tingimusteta jõustumine, siis riikide, eriti II lisas mainituid riikide üleskutsumine nimetatud leping viivitamata ja tingimusteta allakirjutada ja ratifitseerida ning kuni selle jõustumiseni kõikide riikide üleskutsumine moratooriumist kinni pidama ja hoiduma igasugusest tegevusest, mis on vastuolus nimetatud lepingu sätete ja sellest tulenevate kohustustega. Üldise tuumakatsetuste keelustamise lepingu organisatsiooni ettevalmistuskomisjoni töö olulisuse rõhutamine ning selle lepingu ratifitseerinud riikide eriesindaja, kelle ülesandeks on edendada nimetatud lepinguga liitumist kogu maailmas, töö aktiivne toetamine;

| 36. | desarmeerimiskonverentsi taas üleskutsumine võimalikult kiiresti ja eeltingimusteta sõlmima mittediskrimineeriv ja ülemaailmselt kohaldatav leping, millega keelustatakse lõhustuva materjali tootmine tuumarelvade või muude tuumalõhkeseadmete jaoks, ning pidades silmas selles sisalduvat erikoordinaatori aruannet ja tema volitusi ning kuni selle lepingu jõustumiseni, kõikide riikide üleskutsumine kuulutama ja säilitama moratoorium lõhustuva materjali tootmise suhtes tuumarelvade või muude tuumalõhkeseadmete jaoks. EL tervitab nende viie tuumarelvariigi tegevust, kes on asjakohase moratooriumi kuulutanud; |
| --- | --- |

36.

desarmeerimiskonverentsi taas üleskutsumine võimalikult kiiresti ja eeltingimusteta sõlmima mittediskrimineeriv ja ülemaailmselt kohaldatav leping, millega keelustatakse lõhustuva materjali tootmine tuumarelvade või muude tuumalõhkeseadmete jaoks, ning pidades silmas selles sisalduvat erikoordinaatori aruannet ja tema volitusi ning kuni selle lepingu jõustumiseni, kõikide riikide üleskutsumine kuulutama ja säilitama moratoorium lõhustuva materjali tootmise suhtes tuumarelvade või muude tuumalõhkeseadmete jaoks. EL tervitab nende viie tuumarelvariigi tegevust, kes on asjakohase moratooriumi kuulutanud;

| 37. | kõikide asjaomaste riikide üleskutsumine võtma asjakohased praktilised meetmed, et vähendada tahtmatu tuumasõja ohtu; |
| --- | --- |

37.

kõikide asjaomaste riikide üleskutsumine võtma asjakohased praktilised meetmed, et vähendada tahtmatu tuumasõja ohtu;

| 38. | tuumarelva leviku tõkestamise lepingu osalisteks olevate tuumavabade riikide julgeolekutagatiste küsimuse lahendamise jätkamine; |
| --- | --- |

38.

tuumarelva leviku tõkestamise lepingu osalisteks olevate tuumavabade riikide julgeolekutagatiste küsimuse lahendamise jätkamine;

| 39. | tuumariikide üleskutsumine veel kord kinnitama ÜRO julgeolekunõukogu resolutsioonis 984 (1995) märgitud olemasolevaid julgeolekutagatisi ning allkirjastama ja ratifitseerima asjaomased protokollid tuumarelvavabade tsoonide kohta, mis koostati pärast nõutud konsultatsioone, tunnustades, et neile tsoonidele on kättesaadavad lepingu kohased julgeolekutagatised; |
| --- | --- |

39.

tuumariikide üleskutsumine veel kord kinnitama ÜRO julgeolekunõukogu resolutsioonis 984 (1995) märgitud olemasolevaid julgeolekutagatisi ning allkirjastama ja ratifitseerima asjaomased protokollid tuumarelvavabade tsoonide kohta, mis koostati pärast nõutud konsultatsioone, tunnustades, et neile tsoonidele on kättesaadavad lepingu kohased julgeolekutagatised;

| 40. | üldise desarmeerimise vajaduse rõhutamine; |
| --- | --- |

40.

üldise desarmeerimise vajaduse rõhutamine;

| 41. | bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni ning keemiarelvade konventsiooni ülemaailmse kohaldamise ja rakendamise ning konventsionaalse relvastuse kontrollile kaasa aitavate konventsioonide, meetmete ja algatuste tähtsuse rõhutamine; |
| --- | --- |

41.

bioloogiliste ja toksiinrelvade konventsiooni ning keemiarelvade konventsiooni ülemaailmse kohaldamise ja rakendamise ning konventsionaalse relvastuse kontrollile kaasa aitavate konventsioonide, meetmete ja algatuste tähtsuse rõhutamine;

| 42. | ballistiliste kanderakettide leviku tõkestamist käsitleva Haagi tegevusjuhendi ülemaailmsele kohaldamisele ja tõhusale rakendamisele üleskutsumine; |
| --- | --- |

42.

ballistiliste kanderakettide leviku tõkestamist käsitleva Haagi tegevusjuhendi ülemaailmsele kohaldamisele ja tõhusale rakendamisele üleskutsumine;

| 43. | regionaalse ebastabiilsuse ja ebakindluse probleemide ning konfliktsituatsioonide, mis on tihti relvastusprogrammide ajendiks, lahendamise suunas töötamine. |
| --- | --- |

43.

regionaalse ebastabiilsuse ja ebakindluse probleemide ning konfliktsituatsioonide, mis on tihti relvastusprogrammide ajendiks, lahendamise suunas töötamine.

Artikkel 3

Euroopa Liidu poolt artikli 2 kohaldamiseks võetavad meetmed sisaldavad:

| a) | kui see on asjakohane, siis Euroopa Liidu lepingu artikli 18 tingimuste kohaseid eesistujariigi demaršše, eesmärgiga edendada tuumarelva leviku tõkestamise lepingu ülemaailmset kohaldamist; |
| --- | --- |

a)

kui see on asjakohane, siis Euroopa Liidu lepingu artikli 18 tingimuste kohaseid eesistujariigi demaršše, eesmärgiga edendada tuumarelva leviku tõkestamise lepingu ülemaailmset kohaldamist;

| b) | Euroopa Liidu lepingu artikli 18 kohaseid eesistujariigi demaršše tuumarelva leviku tõkestamise lepingu osalisriikide suhtes, et ergutada neid toetama käesoleva ühise seisukoha artiklis 2 sätestatud eesmärke; |
| --- | --- |

b)

Euroopa Liidu lepingu artikli 18 kohaseid eesistujariigi demaršše tuumarelva leviku tõkestamise lepingu osalisriikide suhtes, et ergutada neid toetama käesoleva ühise seisukoha artiklis 2 sätestatud eesmärke;

| c) | kokkuleppe saavutamist liikmesriikide poolt ettepaneku eelnõu osas, mis käsitleb tuumarelva leviku tõkestamise lepingu osalisriikidele Euroopa Liidu nimel kaalumiseks esitatavaid sisulisi küsimusi ja mis võivad olla aluseks tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamise 2005. aasta konverentsi otsustele; |
| --- | --- |

c)

kokkuleppe saavutamist liikmesriikide poolt ettepaneku eelnõu osas, mis käsitleb tuumarelva leviku tõkestamise lepingu osalisriikidele Euroopa Liidu nimel kaalumiseks esitatavaid sisulisi küsimusi ja mis võivad olla aluseks tuumarelva leviku tõkestamise lepingu läbivaatamise 2005. aasta konverentsi otsustele;

| d) | Euroopa Liidu avaldused, mille on teinud eesistujariik üldise arutelu ja kolmes peamises komitees toimunud arutelude käigus. |
| --- | --- |

d)

Euroopa Liidu avaldused, mille on teinud eesistujariik üldise arutelu ja kolmes peamises komitees toimunud arutelude käigus.

Artikkel 4

Käesolev ühine seisukoht jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 5

Käesolev ühine seisukoht avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 25. aprill 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ASSELBORN

---

(1)  ELT L 302, 20.11.2003, lk 34.

1

(2)  EÜT L 97, 19.4.2000, lk 1.

2

(3)  EÜT L 120, 12.5.1997, lk 1.

3

(4)  ELT L 182, 19.5.2004, lk 46.

4

---

| 27.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 106/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 106/36

---

NÕUKOGU ÜHISMEEDE 2005/330/ÜVJP,

26. aprill 2005,

millega muudetakse Euroopa Liidu eriesindaja Lõuna-Kaukaasias volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 14, artikli 18 lõiget 5 ja artikli 23 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 8. detsembril 2003 võttis nõukogu vastu ühismeetme 2003/872/ÜVJP, (1) millega muudetakse ja pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja Lõuna-Kaukaasias volitusi 30. juunini 2004. |
| --- | --- |

(1)

8. detsembril 2003 võttis nõukogu vastu ühismeetme 2003/872/ÜVJP, (1) millega muudetakse ja pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja Lõuna-Kaukaasias volitusi 30. juunini 2004.

| (2) | 2. veebruaril 2005 võttis nõukogu vastu ühismeetme 2005/100/ÜVJP, millega pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja Lõuna-Kaukaasias volitusi 31. augustini 2005. |
| --- | --- |

(2)

2. veebruaril 2005 võttis nõukogu vastu ühismeetme 2005/100/ÜVJP, millega pikendatakse Euroopa Liidu eriesindaja Lõuna-Kaukaasias volitusi 31. augustini 2005.

| (3) | Pärast OSCE piirikontrolli missiooni lõppemist Gruusias otsustas poliitika- ja julgeolekukomitee 8. märtsil 2005 olukorrale reageerimiseks tugevdada Euroopa Liidu eriesindaja Lõuna-Kaukaasias positsiooni. |
| --- | --- |

(3)

Pärast OSCE piirikontrolli missiooni lõppemist Gruusias otsustas poliitika- ja julgeolekukomitee 8. märtsil 2005 olukorrale reageerimiseks tugevdada Euroopa Liidu eriesindaja Lõuna-Kaukaasias positsiooni.

| (4) | Euroopa Liidu eriesindaja Lõuna-Kaukaasias volitusi tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liidu eriesindaja Lõuna-Kaukaasias volitusi tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISMEETME:

Artikkel 1

Ühismeedet 2003/872/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| | Artiklisse 3 lisatakse järgmine punkt:






  “h) | edastada Tbilisis asuva toetusüksuse kaudu Euroopa Liidule aruandeid ja jätkuvaid hinnanguid piiriolukorra kohta ning aidata kaasa usalduse suurendamisele Gruusia ja Vene Föderatsiooni vahel, tagades nii tõhusa koostöö ja sidemed kõikide asjaomaste osapooltega.” |
| --- | --- | --- |

Artiklisse 3 lisatakse järgmine punkt:

“h)

edastada Tbilisis asuva toetusüksuse kaudu Euroopa Liidule aruandeid ja jätkuvaid hinnanguid piiriolukorra kohta ning aidata kaasa usalduse suurendamisele Gruusia ja Vene Föderatsiooni vahel, tagades nii tõhusa koostöö ja sidemed kõikide asjaomaste osapooltega.”

Artikkel 2

Käesolev ühismeede jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse alates 4. aprillist 2005.

Artikkel 3

Käesolev ühismeede avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 26. aprill 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

F. BODEN

---

(1)  ELT L 326, 13.12.2003, lk. 44. Ühismeedet on viimati muudetud ühismeetmega 2005/100/ÜVJP (ELT L 31, 4.2.2005, lk 74).

1

---

Parandused

| 27.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 106/37 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 106/37

---

Komisjoni 15. märtsi 2005 aasta määruse (EÜ) nr 426/2005, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärinevate polüesterfilamentkangaste impordi suhtes, parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 69, 16. märts 2005
  )

Leheküljel 31 artikli 1 lõikes 2:

asendatakse:

| “Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Delicacy Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Far Eastern Industries (Shangai) Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Nantong Teijin Co Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Zheijang Tianyuan Textile printing and Dying Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd. | 20,00 % | A617 |
| Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd. | 74,80 % | A618 |
| Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd. | 26,70 % | A619 |
| Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd. | 33,90 % | A620 |
| Shaoxing County Quing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd. | 33,90 % | A621 |
| Shaoxing Tianlong import and export Ltd. | 63,40 % | A622 |
| Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Hangzhou Fuen Textile Co Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dying Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Zheijang Golden time printing and Dying knitwear Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Zheijang Golden tree SLK printing Dying and Sandwshing Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd. | 39,40 % | A623 |
| Kõik teised äriühingud | 85,30 % | A999” |

“Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co. Ltd.

20,00 %

A617

Fuzhou Ta Tung Textile Works Co. Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou Delicacy Co. Ltd.

20,00 %

A617

Far Eastern Industries (Shangai) Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou Hongfeng Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Nantong Teijin Co Ltd.

20,00 %

A617

Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd.

20,00 %

A617

Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd.

20,00 %

A617

Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Shaoxing Yinuo Printing Dyeing Co. Ltd.

20,00 %

A617

Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd.

20,00 %

A617

Wujiang Xiangshen Textile Dyeing Finishing Co. Ltd.

20,00 %

A617

Zheijang Tianyuan Textile printing and Dying Co. Ltd.

20,00 %

A617

Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd.

20,00 %

A617

Zhejiang Xiangsheng Group Co. Ltd.

20,00 %

A617

Zhejiang Yonglong enterprises Co. Ltd.

20,00 %

A617

Zhuji Bolan Textile Industrial development Co. Ltd.

20,00 %

A617

Wujiang Canhua Import & Export Co. Ltd.

74,80 %

A618

Shaoxing County Huaxiang Textile Co. Ltd.

26,70 %

A619

Shaoxing Ronghao Textiles Co. Ltd.

33,90 %

A620

Shaoxing County Quing Fang Cheng Textile import and export Co. Ltd.

33,90 %

A621

Shaoxing Tianlong import and export Ltd.

63,40 %

A622

Hangzhou CaiHong Textile Co. Ltd.

39,40 %

A623

Hangzhou Fuen Textile Co Ltd.

39,40 %

A623

Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd.

39,40 %

A623

Hangzhou Xiaonshan Phoenix Industry Co. Ltd.

39,40 %

A623

Hangzhou Zhengda Textile Co. Ltd.

39,40 %

A623

Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co. Ltd.

39,40 %

A623

Shaoxing County Fengyi Textile Printing and Dying Co. Ltd.

39,40 %

A623

Shaoxing Nanchi Textile Printing Dyeing Co. Ltd.

39,40 %

A623

Shaoxing Xinghui Textiles Co. Ltd.

39,40 %

A623

Shaoxing Yongda Textile Co. Ltd.

39,40 %

A623

Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd.

39,40 %

A623

Zheijang Golden time printing and Dying knitwear Co. Ltd.

39,40 %

A623

Zheijang Golden tree SLK printing Dying and Sandwshing Co. Ltd.

39,40 %

A623

Zheijang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd.

39,40 %

A623

Kõik teised äriühingud

85,30 %

A999”

järgmisega:

| “Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd | 20,00 % | A617 |
| Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co., Ltd | 20,00 % | A617 |
| Fuzhou Ta-Tung Textile Works Co., Ltd | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou CaiHong Textile Co., Ltd | 39,40 % | A623 |
| Hangzhou De Licacy Textile Co., Ltd | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd | 39,40 % | A623 |
| Hangzhou Hongfeng Textile Co., Ltd | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd | 39,40 % | A623 |
| Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Xiaoshan Phoenix Industry Co. Ltd | 39,40 % | A623 |
| Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd | 20,00 % | A617 |
| Hangzhou Zhengda Textile Co., Ltd | 39,40 % | A623 |
| Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd | 20,00 % | A617 |
| Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd | 20,00 % | A617 |
| Nantong Teijin Co. Ltd | 20,00 % | A617 |
| Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd | 20,00 % | A617 |
| Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co., Ltd | 39,40 % | A623 |
| Shaoxing County Fengyi Textile Printing & Dyeing Co., Ltd | 39,40 % | A623 |
| Shaoxing County Huaxiang Textile Co., Ltd | 26,70 % | A619 |
| Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd | 20,00 % | A617 |
| Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd | 20,00 % | A617 |
| Shaoxing County Qing Fang Cheng Textiles Imp. & Exp. Co., Ltd | 33,90 % | A621 |
| Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd | 20,00 % | A617 |
| Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co., Ltd | 39,40 % | A623 |
| Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co. Ltd | 39,40 % | A623 |
| Shaoxing Ronghao Textiles Co., Ltd | 33,90 % | A620 |
| Shaoxing Tianlong Import and Export Ltd | 63,40 % | A622 |
| Shaoxing Xinghui Textile Co. Ltd | 39,40 % | A623 |
| Shaoxing Yinuo Printing & Dyeing Co. Ltd | 20,00 % | A617 |
| Shaoxing Yongda Textiles Co. Ltd | 39,40 % | A623 |
| Wujiang Canhua Imp. & Exp. Co. Ltd | 74,80 % | A618 |
| Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd | 20,00 % | A617 |
| Wujiang Xiangsheng Textile Dyeing & Finishing Co. Ltd | 20,00 % | A617 |
| Zhejiang Golden Time Printing and Dyeing knitwear Co. Ltd | 39,40 % | A623 |
| Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd | 39,40 % | A623 |
| Zhejiang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd | 39,40 % | A623 |
| Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd | 20,00 % | A617 |
| Zhejiang Shaoxing Tianyuan Textile Printing and Dying Co. Ltd | 20,00 % | A617 |
| Zhejiang XiangSheng Group Co. Ltd | 20,00 % | A617 |
| Zhejiang Yonglong Enterprises Co. Ltd | 20,00 % | A617 |
| Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co. Ltd | 20,00 % | A617 |
| Kõik teised äriühingud | 85,30 % | A999” |

“Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd

20,00 %

A617

Fuzhou Fuhua Textile & Printing Dyeing Co., Ltd

20,00 %

A617

Fuzhou Ta-Tung Textile Works Co., Ltd

20,00 %

A617

Hangzhou CaiHong Textile Co., Ltd

39,40 %

A623

Hangzhou De Licacy Textile Co., Ltd

20,00 %

A617

Hangzhou Fuen Textile Co. Ltd

39,40 %

A623

Hangzhou Hongfeng Textile Co., Ltd

20,00 %

A617

Hangzhou Jieenda Textile Co. Ltd

20,00 %

A617

Hangzhou Jinsheng Textile Co. Ltd

39,40 %

A623

Hangzhou Mingyuan Textile Co. Ltd

20,00 %

A617

Hangzhou Shenda Textile Co. Ltd

20,00 %

A617

Hangzhou Xiaoshan Phoenix Industry Co. Ltd

39,40 %

A623

Hangzhou Yililong Textile Co. Ltd

20,00 %

A617

Hangzhou Yongsheng Textile Co. Ltd

20,00 %

A617

Hangzhou Zhengda Textile Co., Ltd

39,40 %

A623

Hangzhou ZhenYa Textile Co. Ltd

20,00 %

A617

Huzhou Styly Jingcheng Textile Co. Ltd

20,00 %

A617

Nantong Teijin Co. Ltd

20,00 %

A617

Shaoxing Ancheng Cloth industrial Co. Ltd

20,00 %

A617

Shaoxing China Light & Textile Industrial City Somet Textile Co., Ltd

39,40 %

A623

Shaoxing County Fengyi Textile Printing & Dyeing Co., Ltd

39,40 %

A623

Shaoxing County Huaxiang Textile Co., Ltd

26,70 %

A619

Shaoxing County Jiade Weaving and Dyeing Co. Ltd

20,00 %

A617

Shaoxing County Pengyue Textile Co. Ltd

20,00 %

A617

Shaoxing County Qing Fang Cheng Textiles Imp. & Exp. Co., Ltd

33,90 %

A621

Shaoxing County Xingxin Textile Co. Ltd

20,00 %

A617

Shaoxing Golden tree silk Printing Dyeing and Sandwashing Co., Ltd

39,40 %

A623

Shaoxing Nanchi Textile Printing-Dyeing Co. Ltd

39,40 %

A623

Shaoxing Ronghao Textiles Co., Ltd

33,90 %

A620

Shaoxing Tianlong Import and Export Ltd

63,40 %

A622

Shaoxing Xinghui Textile Co. Ltd

39,40 %

A623

Shaoxing Yinuo Printing & Dyeing Co. Ltd

20,00 %

A617

Shaoxing Yongda Textiles Co. Ltd

39,40 %

A623

Wujiang Canhua Imp. & Exp. Co. Ltd

74,80 %

A618

Wujiang Longsheng Textile Co. Ltd

20,00 %

A617

Wujiang Xiangsheng Textile Dyeing & Finishing Co. Ltd

20,00 %

A617

Zhejiang Golden Time Printing and Dyeing knitwear Co. Ltd

39,40 %

A623

Zhejiang Huagang Dyeing and Weaving Co. Ltd

39,40 %

A623

Zhejiang Shaoxiao Printing and Dying Co. Ltd

39,40 %

A623

Zhejiang Shaoxing Yongli Printing and Dyeing Co. Ltd

20,00 %

A617

Zhejiang Shaoxing Tianyuan Textile Printing and Dying Co. Ltd

20,00 %

A617

Zhejiang XiangSheng Group Co. Ltd

20,00 %

A617

Zhejiang Yonglong Enterprises Co. Ltd

20,00 %

A617

Zhuji Bolan Textile Industrial Development Co. Ltd

20,00 %

A617

Kõik teised äriühingud

85,30 %

A999”

Juhul kui kõnealuseid äriühinguid mainitakse määruses (EÜ) nr 426/2005, eelkõige põhjenduse 8 punktis b ja põhjendustes 23, 28, 58 ja 139, kehtib äriühingute nimede eespool esitatud õige kirjaviis.

---