# Europos Sąjungos L 111/2005

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 111 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 48 tomas2005m. gegužės 2d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 111

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

48 tomas2005m. gegužės 2d.

---

| Turinys | | II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Europos centrinis bankas |
| | * | 2005 m. vasario 3 d. Europos centrinio banko gairės, iš dalies keičiančios Gaires ECB/2000/7 dėl Eurosistemos pinigų politikos priemonių ir procedūrų (ECB/2005/2) | 1 |

Turinys

II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Puslapis

Europos centrinis bankas

*

2005 m. vasario 3 d. Europos centrinio banko gairės, iš dalies keičiančios Gaires ECB/2000/7 dėl Eurosistemos pinigų politikos priemonių ir procedūrų (ECB/2005/2)

(ECB/2005/2)

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Europos centrinis bankas

| 2.5.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 111/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.5.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 111/1

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO GAIRĖS

2005 m. vasario 3 d.

iš dalies keičiančios Gaires ECB/2000/7 dėl Eurosistemos pinigų politikos priemonių ir procedūrų

(ECB/2005/2)

(2005/331/EB)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 105 straipsnio 2 dalies pirmą įtrauką,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statutą, ypač į jo 12.1 straipsnį ir 14.3 straipsnį, siedama juos su 3.1 straipsnio pirma įtrauka, 18.2 straipsniu ir 20 straipsnio pirma dalimi,

kadangi:

| (1) | Siekiant bendros pinigų politikos turi būti apibrėžtos priemonės ir procedūros, kurias turi naudoti Eurosistema, susidedanti iš eurą įsivedusių valstybių narių (toliau — dalyvaujančios valstybės narės) nacionalinių centrinių bankų (NCB) ir Europos centrinio banko (ECB), kad įgyvendintų tokią politiką vienodu būdu visose dalyvaujančiose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

(1)

Siekiant bendros pinigų politikos turi būti apibrėžtos priemonės ir procedūros, kurias turi naudoti Eurosistema, susidedanti iš eurą įsivedusių valstybių narių (toliau — dalyvaujančios valstybės narės) nacionalinių centrinių bankų (NCB) ir Europos centrinio banko (ECB), kad įgyvendintų tokią politiką vienodu būdu visose dalyvaujančiose valstybėse narėse.

| (2) | ECB suteiktas įgaliojimas nustatyti gaires, būtinas Eurosistemos bendrai pinigų politikai įgyvendinti, o NCB yra įsipareigoję veikti vadovaudamiesi tokiomis gairėmis. |
| --- | --- |

(2)

ECB suteiktas įgaliojimas nustatyti gaires, būtinas Eurosistemos bendrai pinigų politikai įgyvendinti, o NCB yra įsipareigoję veikti vadovaudamiesi tokiomis gairėmis.

| (3) | Paskutiniai pasikeitimai nustatant ir įgyvendinant Eurosistemos bendrą pinigų politiką turi būti tinkamai atspindėti pakeičiant šiuo metu galiojančių ECB gairių dėl Eurosistemos pinigų politikos priemonių ir procedūrų I priedą. |
| --- | --- |

(3)

Paskutiniai pasikeitimai nustatant ir įgyvendinant Eurosistemos bendrą pinigų politiką turi būti tinkamai atspindėti pakeičiant šiuo metu galiojančių ECB gairių dėl Eurosistemos pinigų politikos priemonių ir procedūrų I priedą.

| (4) | Vadovaujantis Statuto 12.1 straipsniu ir 14.3 straipsniu, ECB gairės yra sudėtinė Bendrijos teisės dalis, |
| --- | --- |

(4)

Vadovaujantis Statuto 12.1 straipsniu ir 14.3 straipsniu, ECB gairės yra sudėtinė Bendrijos teisės dalis,

PRIĖMĖ ŠIAS GAIRES:

1 straipsnis

Eurosistemos bendros pinigų politikos įgyvendinimo principai, priemonės, procedūros ir kriterijai

2000 m. rugpjūčio 31 d. Gairių ECB/2000/7 dėl Eurosistemos pinigų politikos priemonių ir procedūrų (1) I priedas pakeičiamas šių gairių priedu.

2 straipsnis

Patvirtinimas

NCB vėliausiai iki 2005 m. kovo 15 d. išsiunčia ECB išsamius tekstų ir priemonių, kuriais jie ketina laikytis šių gairių, aprašymus.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Šios gairės įsigalioja praėjus dviem dienom po jų priėmimo. 1 straipsnis taikomas nuo 2005 m. kovo 30 d.

4 straipsnis

Adresatai

Šios gairės skirtos dalyvaujančių valstybių narių NCB.

Pasirašyta Frankfurte prie Maino, 2005 m. vasario 3 d.

ECB valdančiosios tarybos vardu

ECB pirmininkas

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OL L 310, 2000 12 11, p. 1. Gairės su paskutiniais pakeitimais, padarytais Gairėmis ECB/2003/16 (OL L 69, 2004 3 8, p. 1).

1

---

PRIEDAS

I PRIEDAS

PINIGŲ POLITIKOS ĮGYVENDINIMAS EURO ZONOJE

bendrieji Eurosistemos pinigų politikos priemonių ir procedūrų dokumentai

2005 m. vasario mėn.

TURINYS

Įžanga

1 SKYRIUS

| 1. | Pinigų politikos sistemos apžvalga |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Europos centrinių bankų sistema |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Eurosistemos tikslai |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Eurosistemos pinigų politikos priemonės |
| --- | --- |

1.3.

| 1.3.1. | Atvirosios rinkos operacijos |
| --- | --- |

1.3.1.

| 1.3.2. | Nuolatinės galimybės |
| --- | --- |

1.3.2.

| 1.3.3. | Minimalios privalomosios atsargos |
| --- | --- |

1.3.3.

| 1.4. | Kitos sandorių šalys |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Užtikrinamasis turtas |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Pinigų politikos sistemos pakeitimai |
| --- | --- |

1.6.

2 SKYRIUS

| 2. | Tinkamos kitos sandorių šalys |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Bendrieji tinkamumo kriterijai |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kitų sandorių šalių atranka greitiesiems konkursams ir dvišalėms operacijoms |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Sankcijos, taikytinos nevykdančioms įsipareigojimų kitoms sandorių šalims |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Teisių laikinas sustabdymas arba atėmimas atsargumo sumetimais |
| --- | --- |

2.4.

3 SKYRIUS

| 3. | Atvirosios rinkos operacijos |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Grįžtamieji sandoriai |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Bendrosios nuostatos |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Pagrindinės refinansavimo operacijos |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Koreguojamosios grįžtamosios operacijos |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Struktūrinės grįžtamosios operacijos |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.2. | Vienakrypčiai sandoriai |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ECB skolos sertifikatų išleidimas |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Valiutų apsikeitimo sandoriai |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Terminuotųjų indėlių pritraukimas |
| --- | --- |

3.5.

4 SKYRIUS

| 4. | Nuolatinės galimybės |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Ribinio skolinimosi galimybė |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Indėlių galimybė |
| --- | --- |

4.2.

5 SKYRIUS

| 5. | Procedūros |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Konkursų procedūros |
| --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Bendrosios nuostatos |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Konkursų operacijų kalendorius |
| --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.3. | Konkursų operacijų paskelbimas |
| --- | --- |

5.1.3.

| 5.1.4. | Kitų sandorių šalių pasiūlymų parengimas ir pateikimas |
| --- | --- |

5.1.4.

| 5.1.5. | Paskirstymo konkurse procedūros |
| --- | --- |

5.1.5.

| 5.1.6. | Konkursų rezultatų paskelbimas |
| --- | --- |

5.1.6.

| 5.2. | Dvišalių operacijų procedūros |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Atsiskaitymo procedūros |
| --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | Bendrosios nuostatos |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Atsiskaitymas už atvirosios rinkos operacijas |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | Dienos pabaigos procedūros |
| --- | --- |

5.3.3.

6 SKYRIUS

| 6. | Tinkamas turtas |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Bendrosios nuostatos |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Pirmojo lygio turtas |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Antrojo lygio turtas |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Rizikos kontrolės priemonės |
| --- | --- |

6.4.

| 6.4.1. | Pirmojo lygio turto rizikos kontrolės priemonės |
| --- | --- |

6.4.1.

| 6.4.2. | Antrojo lygio turto rizikos kontrolės priemonės |
| --- | --- |

6.4.2.

| 6.5. | Užtikrinamojo turto vertinimo principai |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Tarptautinis tinkamo turto naudojimas |
| --- | --- |

6.6.

| 6.6.1. | Korespondentinės centrinės bankininkystės modelis |
| --- | --- |

6.6.1.

| 6.6.2. | Vertybinių popierių atsiskaitymo sistemų jungtys |
| --- | --- |

6.6.2.

7 SKYRIUS

| 7. | Minimalios privalomosios atsargos |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Bendrosios nuostatos |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Įstaigos, kurioms taikomi privalomųjų atsargų reikalavimai |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Minimalių privalomųjų atsargų nustatymas |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Minimalių privalomųjų atsargų laikymas |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Su atsargų baze susijusi atskaitomybė, atsargų patvirtinimas ir tikrinimas |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Privalomųjų atsargų įsipareigojimų neįvykdymas |
| --- | --- |

7.6.

Priedai

| Priedas 1 | Pinigų politikos operacijų ir procedūrų pavyzdžiai |
| --- | --- |

Priedas 1

| Priedas 2 | Žodynėlis |
| --- | --- |

Priedas 2

| Priedas 3 | Kitų sandorių šalių atranka užsienio valiutų intervencinėms operacijoms ir valiutų apsikeitimo sandoriams pinigų politikos tikslais |
| --- | --- |

Priedas 3

| Priedas 4 | Europos centrinio banko pinigų ir bankų statistinės atskaitomybės sistema |
| --- | --- |

Priedas 4

| Priedas 5 | Eurosistemos internete svetainės |
| --- | --- |

Priedas 5

| Priedas 6 | Procedūros ir sankcijos, taikytinos kitai sandorio šaliai nevykdant įsipareigojimų |
| --- | --- |

Priedas 6

Schemų, lentelių ir intarpų sąrašas

Intarpai

| 1. | ECB skolos sertifikatų išleidimas |
| --- | --- |

1.

| 2. | Valiutų apsikeitimo sandoriai |
| --- | --- |

2.

| 3. | Operaciniai konkurso procedūrų etapai |
| --- | --- |

3.

| 4. | Paskirstymas fiksuotųjų palūkanų konkurse |
| --- | --- |

4.

| 5. | Paskirstymas kintamųjų palūkanų konkurse eurais |
| --- | --- |

5.

| 6. | Paskirstymas kintamųjų palūkanų valiutų apsikeitimo sandorių konkurse |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tolesni bendro įkaito sąrašo taikymo etapai |
| --- | --- |

7.

| 8. | Rizikos kontrolės priemonės |
| --- | --- |

8.

| 9. | Pirmojo lygio turto likvidumo kategorijos |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tinkamo pirmojo lygio turto fiksuotosios atkarpos ir nulinės atkarpos priemonėms taikomas įvertinimas mažesne nei rinkos verte (%) |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tinkamam pirmojo lygio turtui priskiriamoms atvirkštinėms kintamųjų palūkanų priemonėms taikomas įvertinimas mažesne nei rinkos verte (%) |
| --- | --- |

11.

| 12. | Įkaito vertės išlaikymo prievolių apskaičiavimas |
| --- | --- |

12.

| 13. | Tinkamo antrojo lygio turto įvertinimas mažesne nei rinkos verte |
| --- | --- |

13.

| 14. | Atsargų bazė ir atsargų normos |
| --- | --- |

14.

| 15. | Atlyginimo už privalomųjų atsargų laikymą apskaičiavimas |
| --- | --- |

15.

Schemos

| 1. | Įprastas standartinių konkursų operacinių etapų laiko grafikas |
| --- | --- |

1.

| 2. | Įprastas greitųjų konkursų operacinių etapų laiko grafikas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Korespondentinės centrinės bankininkystės modelis |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vertybinių popierių atsiskaitymo sistemų jungtys |
| --- | --- |

4.

Lentelės

| 1. | Eurosistemos pinigų politikos operacijos |
| --- | --- |

1.

| 2. | Įprastos sandorių dienos įgyvendinant pagrindines ir ilgesnės trukmės refinansavimo operacijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Įprastos atsiskaitymo už Eurosistemos atvirosios rinkos operacijas dienos |
| --- | --- |

3.

| 4. | Eurosistemos pinigų politikos operacijoms tinkamas turtas |
| --- | --- |

4.

Santrumpos

| CET | Vidurio Europos laikas |
| --- | --- |
| CVPD | Centrinis vertybinių popierių depozitoriumas |
| DK | dienos kreditas |
| DVP | vienalaikis vertybinių popierių ir lėšų pateikimas |
| EB | Europos Bendrija |
| ECB | Europos centrinis bankas |
| ECBS | Europos centrinių bankų sistema |
| EEB | Europos ekonominė bendrija |
| EEE | Europos ekonominė erdvė |
| EMM | ECB mokėjimo mechanizmas |
| ES | Europos Sąjunga |
| FOP | nemokestinis pervedimas |
| ISIN | tarptautinis vertybinių popierių identifikavimo numeris |
| KCBM | korespondentinės centrinės bankininkystės modelis |
| KIPVPS | kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektai |
| KĮ | kredito įstaigos |
| KNO | kintamosios normos obligacijos |
| LP | likęs pasaulis |
| NCB | nacionalinis centrinis bankas |
| PFI | pinigų finansinė institucija |
| PRF | pinigų rinkos fondas |
| PRVP | pinigų rinkos vertybiniai popieriai |
| RLAA | realaus laiko atskirieji atsiskaitymai |
| Strip | atskirų dalių obligacija (atskirai prekiaujama palūkanomis ir pagrindine suma) |
| VPAS | vertybinių popierių atsiskaitymo sistema |
| TARGET | Transeuropinė automatizuota realaus laiko atskirųjų atsiskaitymų skubių pervedimų sistema |

CET

Vidurio Europos laikas

CVPD

Centrinis vertybinių popierių depozitoriumas

DK

dienos kreditas

DVP

vienalaikis vertybinių popierių ir lėšų pateikimas

EB

Europos Bendrija

ECB

Europos centrinis bankas

ECBS

Europos centrinių bankų sistema

EEB

Europos ekonominė bendrija

EEE

Europos ekonominė erdvė

EMM

ECB mokėjimo mechanizmas

ES

Europos Sąjunga

FOP

nemokestinis pervedimas

ISIN

tarptautinis vertybinių popierių identifikavimo numeris

KCBM

korespondentinės centrinės bankininkystės modelis

KIPVPS

kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektai

KĮ

kredito įstaigos

KNO

kintamosios normos obligacijos

LP

likęs pasaulis

NCB

nacionalinis centrinis bankas

PFI

pinigų finansinė institucija

PRF

pinigų rinkos fondas

PRVP

pinigų rinkos vertybiniai popieriai

RLAA

realaus laiko atskirieji atsiskaitymai

Strip

atskirų dalių obligacija (atskirai prekiaujama palūkanomis ir pagrindine suma)

VPAS

vertybinių popierių atsiskaitymo sistema

TARGET

Transeuropinė automatizuota realaus laiko atskirųjų atsiskaitymų skubių pervedimų sistema

Įžanga

Šiame dokumente pateikiama operacinė sistema, kurią Eurosistema (1) pasirinko bendrai pinigų politikai euro zonoje. Šis dokumentas, kuris yra Eurosistemos pinigų politikos priemonių ir procedūrų teisinės struktūros dalis, skirtas naudoti kaip Eurosistemos pinigų politikos priemonių ir procedūrų bendrieji dokumentai, pirmiausia siekiant suteikti kitoms sandorių šalims informacijos, kuri joms reikalinga dėl Eurosistemos pinigų politikos sistemos.

Bendrieji dokumentai savaime nesuteikia teisių ir nenustato įpareigojimų kitoms sandorių šalims. Teisiniai Eurosistemos ir kitų sandorių šalių santykiai nustatomi atitinkamais sutartiniais arba reguliavimo susitarimais.

Šis dokumentas suskirstytas į septynis skyrius, l skyriuje pateikta Eurosistemos pinigų politikos operacinės sistemos apžvalga. 2 skyriuje nurodyti Eurosistemos pinigų politikos operacijose dalyvaujančių kitų sandorių šalių tinkamumo kriterijai. 3 skyriuje apibūdintos atvirosios rinkos operacijos, o 4 skyriuje — kitoms sandorių šalims prieinamos nuolatinės galimybės. 5 skyriuje apibrėžtos procedūros, taikomos įgyvendinant pinigų politikos operacijas. 6 skyriuje nustatyti pinigų politikos operacijoms naudojamo užtikrinamojo turto tinkamumo kriterijai. 7 skyriuje pateikta Eurosistemos minimalių privalomųjų atsargų sistema.

Dokumento prieduose pateikti pinigų politikos operacijų pavyzdžiai, žodynėlis, kriterijai, pagal kuriuos atrenkamos Eurosistemos užsienio valiutų intervencinių operacijų kitos sandorių šalys, pristatyta Europos centrinio banko pinigų ir bankų statistinės atskaitomybės sistema, Eurosistemos interneto svetainių sąrašas, apibūdintos procedūros ir sankcijos, kurios taikomos kitoms sandorių šalims nesilaikant įsipareigojimų.

1 SKYRIUS

| 1. | PINIGŲ POLITIKOS SISTEMOS APŽVALGA |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Europos centrinių bankų sistema |
| --- | --- |

1.1.

Europos centrinių bankų sistemą (ECBS) sudaro Europos centrinis bankas (ECB) ir Europos Sąjungos (ES) valstybių narių nacionaliniai centriniai bankai (2). ECBS veikla pagrįsta Europos Bendrijos steigimo sutartimi (Sutartis) ir Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statutu (ECBS statutas). ECBS vadovauja sprendimus priimantys ECB organai. ECB valdančioji taryba atsakinga už pinigų politikos formavimą, o Vykdomoji valdyba turi teisę vykdyti pinigų politiką pagal Valdančiosios tarybos priimtus sprendimus ir nustatytas gaires. Tiek, kiek tai yra įmanoma bei tinkama, ir siekdamas užtikrinti operacinį efektyvumą, ECB turi teisę reikalauti, kad nacionaliniai centriniai bankai (3) atliktų operacijas, kurios yra Eurosistemos funkcijų dalis. Eurosistemos pinigų politikos operacijos visose valstybėse narėse įgyvendinamos vienodomis sąlygomis (4).

| 1.2. | Eurosistemos tikslai |
| --- | --- |

1.2.

Pagrindinis Eurosistemos tikslas, kaip nustatyta Sutarties 105 straipsnyje, yra palaikyti kainų stabilumą. Nepažeisdama pagrindinio kainų stabilumo tikslo, Eurosistema turi remti bendrąsias Europos Bendrijos ekonomines politikas. Siekdama savo tikslų, Eurosistema turi veikti vadovaudamasi atvirosios rinkos ekonomikos su laisva konkurencija, skatinančia veiksmingą išteklių paskirstymą, principu.

| 1.3. | Eurosistemos pinigų politikos priemonės |
| --- | --- |

1.3.

Siekdama įgyvendinti savo tikslus, Eurosistema disponuoja įvairiomis pinigų politikos priemonėmis: Eurosistema atlieka atvirosios rinkos operacijas, siūlo nuolatines galimybes ir reikalauja, kad kredito įstaigos laikytų minimalias privalomąsias atsargas Eurosistemos sąskaitose.

| 1.3.1. | Atvirosios rinkos operacijos |
| --- | --- |

1.3.1.

Atvirosios rinkos operacijoms tenka svarbus vaidmuo Eurosistemos pinigų politikoje, nes jomis siekiama reguliuoti palūkanų normas, valdyti likvidumą rinkoje ir išreikšti pinigų politikos poziciją. Eurosistemoje yra penkių rūšių priemonės, skirtos atvirosios rinkos operacijoms vykdyti. Svarbiausia priemonė yra grįžtamasis sandoris (taikomas atpirkimo sandorių arba įkaitu užtikrintų paskolų forma). Eurosistema gali naudoti ir vienakrypčius sandorius, skolos sertifikatų išleidimą, valiutų apsikeitimo sandorius ir terminuotųjų indėlių pritraukimą. Atvirosios rinkos operacijas inicijuoja ECB, kuris nusprendžia dėl taikomų priemonių ir jų įgyvendinimo sąlygų. Tai gali būti standartiniai konkursai, greitieji konkursai arba dvišalės procedūros (5). Atsižvelgiant į jų tikslą, reguliarumą ir procedūras, Eurosistemos atvirosios rinkos operacijos gali būti skirstomos į keturias kategorijas (taip pat žr. l lentelę):

| — | Pagrindinės refinansavimo operacijos — tai reguliarūs kas savaitę sudaromi likvidumo didinimo grįžtamieji sandoriai, kurių terminas paprastai yra viena savaitė. Šias operacijas įgyvendina nacionaliniai centriniai bankai standartinių konkursų būdu. Pagrindinėms refinansavimo operacijoms tenka lemiamas vaidmuo siekiant Eurosistemos atvirosios rinkos operacijų tikslų, jos finansų sektoriui suteikia didžiąją refinansavimo lėšų dalį. |
| --- | --- |

—

Pagrindinės refinansavimo operacijos — tai reguliarūs kas savaitę sudaromi likvidumo didinimo grįžtamieji sandoriai, kurių terminas paprastai yra viena savaitė. Šias operacijas įgyvendina nacionaliniai centriniai bankai standartinių konkursų būdu. Pagrindinėms refinansavimo operacijoms tenka lemiamas vaidmuo siekiant Eurosistemos atvirosios rinkos operacijų tikslų, jos finansų sektoriui suteikia didžiąją refinansavimo lėšų dalį.

| — | Ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos — tai kas mėnesį sudaromi likvidumo didinimo grįžtamieji sandoriai, kurių terminas paprastai yra trys mėnesiai. Šiomis operacijomis siekiama suteikti kitoms sandorių šalims papildomą ilgesnės trukmės refinansavimą. Jas įgyvendina nacionaliniai centriniai bankai standartinių konkursų būdu. Įgyvendindama šias operacijas, Eurosistema dažniausiai nesiekia daryti įtakos rinkai, todėl paprastai veikia kaip palūkanų gavėja. |
| --- | --- |

—

Ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos — tai kas mėnesį sudaromi likvidumo didinimo grįžtamieji sandoriai, kurių terminas paprastai yra trys mėnesiai. Šiomis operacijomis siekiama suteikti kitoms sandorių šalims papildomą ilgesnės trukmės refinansavimą. Jas įgyvendina nacionaliniai centriniai bankai standartinių konkursų būdu. Įgyvendindama šias operacijas, Eurosistema dažniausiai nesiekia daryti įtakos rinkai, todėl paprastai veikia kaip palūkanų gavėja.

| — | Koreguojamosios operacijos įgyvendinamos ad hoc pagrindu, siekiant valdyti likvidumą rinkoje ir kontroliuoti palūkanų normas, pirmiausia sušvelninti nenumatytų likvidumo svyravimų rinkoje įtaką palūkanų normoms. Koreguojamosios operacijos dažniausiai įgyvendinamos sudarant grįžtamuosius sandorius, tačiau gali būti sudaromi ir vienakrypčiai sandoriai, valiutų apsikeitimo sandoriai bei pritraukiami terminuotieji indėliai. Priemonės ir procedūros koreguojamosioms operacijoms atlikti yra taikomos atsižvelgiant į sandorių rūšis ir konkrečius operacijų atlikimo tikslus. Koreguojamąsias operacijas paprastai įgyvendina nacionaliniai centriniai bankai greitųjų konkursų būdu arba taikydami dvišales procedūras. ECB valdančioji taryba gali nuspręsti, ar išskirtinėmis aplinkybėmis koreguojamąsias dvišales operacijas gali įgyvendinti pats ECB. |
| --- | --- |

—

Koreguojamosios operacijos įgyvendinamos ad hoc pagrindu, siekiant valdyti likvidumą rinkoje ir kontroliuoti palūkanų normas, pirmiausia sušvelninti nenumatytų likvidumo svyravimų rinkoje įtaką palūkanų normoms. Koreguojamosios operacijos dažniausiai įgyvendinamos sudarant grįžtamuosius sandorius, tačiau gali būti sudaromi ir vienakrypčiai sandoriai, valiutų apsikeitimo sandoriai bei pritraukiami terminuotieji indėliai. Priemonės ir procedūros koreguojamosioms operacijoms atlikti yra taikomos atsižvelgiant į sandorių rūšis ir konkrečius operacijų atlikimo tikslus. Koreguojamąsias operacijas paprastai įgyvendina nacionaliniai centriniai bankai greitųjų konkursų būdu arba taikydami dvišales procedūras. ECB valdančioji taryba gali nuspręsti, ar išskirtinėmis aplinkybėmis koreguojamąsias dvišales operacijas gali įgyvendinti pats ECB.

| — | Be to, Eurosistema gali atlikti struktūrines operacijas, išleisdama skolos sertifikatus, sudarydama grįžtamuosius ir vienakrypčius sandorius. Šios operacijos įgyvendinamos tuomet, kai ECB nori pakoreguoti Eurosistemos struktūrinę (reguliarią ar nereguliarią) padėtį finansų sektoriaus atžvilgiu. Sudarydami grįžtamuosius sandorius ir išleisdami skolos priemones, nacionaliniai centriniai bankai struktūrines operacijas įgyvendina standartinių konkursų būdu. Struktūrinės operacijos sudarant vienakrypčius sandorius įgyvendinamos dvišalėmis procedūromis. |
| --- | --- |

—

Be to, Eurosistema gali atlikti struktūrines operacijas, išleisdama skolos sertifikatus, sudarydama grįžtamuosius ir vienakrypčius sandorius. Šios operacijos įgyvendinamos tuomet, kai ECB nori pakoreguoti Eurosistemos struktūrinę (reguliarią ar nereguliarią) padėtį finansų sektoriaus atžvilgiu. Sudarydami grįžtamuosius sandorius ir išleisdami skolos priemones, nacionaliniai centriniai bankai struktūrines operacijas įgyvendina standartinių konkursų būdu. Struktūrinės operacijos sudarant vienakrypčius sandorius įgyvendinamos dvišalėmis procedūromis.

| 1.3.2. | Nuolatinės galimybės |
| --- | --- |

1.3.2.

Nuolatinėmis galimybėmis siekiama padidinti ir sumažinti vienos nakties likvidumą, išreikšti bendrą pinigų politikos poziciją ir apriboti vienos nakties rinkos palūkanų normas. Tinkamos kitos sandorių šalys gali savo iniciatyva pasinaudoti dviem nuolatinėmis galimybėmis, jeigu šios kitos sandorių šalys patenkina tam tikras operacinės prieigos sąlygas (taip pat žr. l lentelę):

| — | Kitos sandorių šalys gali pasinaudoti ribinio skolinimosi galimybe, pagal kurią nacionaliniai centriniai bankai už tinkamą turtą padidina vienos nakties likvidumą. Įprastomis aplinkybėmis kitoms sandorių šalims netaikomos kredito ribos ar kiti apribojimai pasinaudoti šia galimybe, išskyrus reikalavimą pateikti pakankamai užtikrinamojo turto. Palūkanų norma už naudojimąsi ribinio skolinimosi galimybe paprastai yra vienos nakties rinkos palūkanų normos „lubos“. |
| --- | --- |

—

Kitos sandorių šalys gali pasinaudoti ribinio skolinimosi galimybe, pagal kurią nacionaliniai centriniai bankai už tinkamą turtą padidina vienos nakties likvidumą. Įprastomis aplinkybėmis kitoms sandorių šalims netaikomos kredito ribos ar kiti apribojimai pasinaudoti šia galimybe, išskyrus reikalavimą pateikti pakankamai užtikrinamojo turto. Palūkanų norma už naudojimąsi ribinio skolinimosi galimybe paprastai yra vienos nakties rinkos palūkanų normos „lubos“.

| — | Kitos sandorių šalys gali pasinaudoti indėlių galimybe, padėdamos vienos nakties indėlius į nacionalinius centrinius bankus. Įprastomis aplinkybėmis kitoms sandorių šalims netaikomos jokios indėlių ribos ar kiti apribojimai pasinaudoti šia galimybe. Palūkanų norma už naudojimąsi indėlių galimybe paprastai yra vienos nakties rinkos palūkanų normos „grindys“. |
| --- | --- |

—

Kitos sandorių šalys gali pasinaudoti indėlių galimybe, padėdamos vienos nakties indėlius į nacionalinius centrinius bankus. Įprastomis aplinkybėmis kitoms sandorių šalims netaikomos jokios indėlių ribos ar kiti apribojimai pasinaudoti šia galimybe. Palūkanų norma už naudojimąsi indėlių galimybe paprastai yra vienos nakties rinkos palūkanų normos „grindys“.

Nacionaliniai centriniai bankai nuolatines galimybes administruoja decentralizuotai.

| 1.3.3. | Minimalios privalomosios atsargos |
| --- | --- |

1.3.3.

Eurosistemos minimalių privalomųjų atsargų sistema taikoma euro zonos kredito įstaigoms ir tuo pirmiausia siekiama stabilizuoti pinigų rinkos palūkanų normas bei sukurti (arba padidinti) struktūrinį likvidumo trūkumą. Kiekvienos įstaigos privalomųjų atsargų reikalavimas nustatomas atsižvelgiant į jos balanso struktūrą. Palūkanų normoms stabilizuoti Eurosistemos minimalių privalomųjų atsargų sistema leidžia įstaigoms taikyti vidurkio sąlygą. Ar įstaiga laikosi privalomųjų atsargų reikalavimo, nustatoma pagal jos turimų dienos atsargų vidurkį laikymo laikotarpiu. Už įstaigų privalomųjų atsargų laikymą atlyginama pagal Eurosistemos pagrindinių refinansavimo operacijų normą.

| 1.4. | Kitos sandorių šalys |
| --- | --- |

1.4.

Eurosistemos pinigų politikos sistema formuojama taip, kad užtikrintų kuo platesnės kitų sandorių šalių grupės dalyvavimą. Įstaigos, kurioms taikomi ECBS statuto 19 straipsnio l dalyje nustatyti minimalių privalomųjų atsargų reikalavimai, gali naudotis nuolatinėmis galimybėmis ir dalyvauti atvirosios rinkos operacijose, atliekamose standartinių konkursų būdu. Eurosistema gali pasirinkti ribotą kitų sandorių šalių, kurios gali dalyvauti atliekant koreguojamąsias operacijas, skaičių. Sudarant vienakrypčius sandorius, jokie apribojimai a priori nenustatomi kitoms sandorių šalims. Pinigų politikos tikslais sudarant valiutų apsikeitimo sandorius naudojamasi aktyvių užsienio valiutos rinkos dalyvių paslaugomis. Atliekant šias operacijas kitomis sandorių šalimis gali būti tik tos įstaigos, kurios pasirenkamos Eurosistemos užsienio valiutų intervencinėms operacijoms ir yra euro zonoje.

| 1.5. | Užtikrinamasis turtas |
| --- | --- |

1.5.

Pagal ECBS statuto 18 straipsnio l dalį visos Eurosistemos kredito operacijos (likvidumo didinimo operacijos) turi būti pagrįstos pakankamu įkaitu. Eurosistema priima įvairių rūšių turtą, kuriuo užtikrinamos jos operacijos. Tinkamas turtas skirstomas į dvi kategorijas: pirmojo lygio ir antrojo lygio turtą. Tačiau per keletą ateinančių metų šis skirstymas bus pamažu panaikintas, o Eurosistemos įkaito sistema taps pagrįsta bendru tinkamo turto sąrašu. Šiuo metu pirmojo lygio turtą sudaro antrinę rinką turinčios skolos priemonės, tenkinančios vienodus visoje euro zonoje taikomus tinkamumo kriterijus, kuriuos nustato ECB. Antrojo lygio turtą sudaro papildomas antrinę rinką turintis ir antrinės rinkos neturintis turtas, kuris yra ypač svarbus nacionalinėms finansų rinkoms ir bankų sistemoms ir kurio tinkamumo kriterijus nustato nacionaliniai centriniai bankai, suderinę juos su ECB. Abiejų lygių turto kokybė ir jų tinkamumas įvairių rūšių Eurosistemos pinigų politikos operacijoms niekuo nesiskiria (išskyrus tai, kad antrojo lygio turtas Eurosistemoje paprastai nenaudojamas sudarant vienakrypčius sandorius). Tinkamas turtas gali būti naudojamas tarptautiniu mastu taikant korespondentinės centrinės bankininkystės modelį (KCBM) arba reikalavimus atitinkančias jungtis tarp ES vertybinių popierių atsiskaitymo sistemų (VPAS), siekiant užtikrinti visų rūšių Eurosistemos paskolas (6). Visas turtas, kuris atitinka Eurosistemos pinigų politikos operacijoms keliamus reikalavimus, gali būti naudojamas ir kaip užtikrinamasis turtas dienos paskoloms.

| 1.6. | Pinigų politikos sistemos pakeitimai |
| --- | --- |

1.6.

ECB valdančioji taryba gali bet kuriuo metu pakeisti Eurosistemos pinigų politikos operacijų įgyvendinimui taikomas priemones, sąlygas, kriterijus ir procedūras.

1 LENTELĖ

Eurosistemos pinigų politikos operacijos

| Pinigų politikos operacijos | Sandorių rūšys | Terminas | Dažnumas | Procedūra |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| likvidumo didinimas | likvidumo mažinimas |
| Atvirosios rinkos operacijos |
| Pagrindinės refinansavimo operacijos | Grįžtamieji sandoriai | — | Viena savaitė | Kas savaitę | Standartiniai konkursai |
| Ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos | Grįžtamieji sandoriai | — | Trys mėnesiai | Kas mėnesį | Standartiniai konkursai |
| Koreguojamosios operacijos | — | Grįžtamieji sandoriai |

Pinigų politikos operacijos

Sandorių rūšys

Terminas

Dažnumas

Procedūra

likvidumo didinimas

likvidumo mažinimas

Atvirosios rinkos operacijos

Pagrindinės refinansavimo operacijos

Grįžtamieji sandoriai

—

Viena savaitė

Kas savaitę

Standartiniai konkursai

Ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos

Grįžtamieji sandoriai

—

Trys mėnesiai

Kas mėnesį

Standartiniai konkursai

Koreguojamosios operacijos

—

Grįžtamieji sandoriai

| — | Valiutu apsikeitimo sandoriai |
| --- | --- |

—

Valiutu apsikeitimo sandoriai

| — | Grįžtamieji sandoriai |
| --- | --- |

—

Grįžtamieji sandoriai

| — | Valiutu apsikeitimo sandoriai |
| --- | --- |

—

Valiutu apsikeitimo sandoriai

| — | Terminuotųjų indėlių pritraukimas |
| --- | --- |

—

Terminuotųjų indėlių pritraukimas

Nestandartizuotas

Nereguliarios

| — | Greitieji konkursai |
| --- | --- |

—

Greitieji konkursai

| — | Dvišalės procedūros |
| --- | --- |

—

Dvišalės procedūros

Vienakrypčiai pirkimai

Vienakrypčiai pardavimai

—

Nereguliarios

Dvišalės procedūros

Struktūrinės operacijos

Grįžtamieji sandoriai

Skolos sertifikatų išleidimas

Standartizuotas arba nestandartizuotas

Reguliarios ir nereguliarios

Standartiniai konkursai

Vienakrypčiai pirkimai

Vienakrypčiai pardavimai

—

Nereguliarios

Dvišalės procedūros

Nuolatinės galimybės

Ribinio skolinimosi galimybė

Atvirkštiniai sandoriai

—

Viena naktis

Kitos sandorių šalys šia galimybe gali pasinaudoti savo nuožiūra

Indėlių galimybė

—

Indėliai

Viena naktis

Kitos sandorių šalys šia galimybe gali pasinaudoti savo nuožiūra

2 SKYRIUS

| 2. | TINKAMOS KITOS SANDORIŲ ŠALYS |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Bendrieji tinkamumo kriterijai |
| --- | --- |

2.1.

Kitoms sandorių šalims, dalyvaujančioms Eurosistemos pinigų politikos operacijose, taikomi tam tikri tinkamumo kriterijai (7). Šie kriterijai nustatyti siekiant sudaryti galimybes plačiai kitų sandorių šalių grupei dalyvauti Eurosistemos pinigų politikos operacijose, vienodai traktuoti įstaigas euro zonoje ir užtikrinti, kad kitos sandorių šalys atitinka tam tikrus operacinius ir atsargumo reikalavimus:

| — | Kitomis sandorių šalimis turi teisę būti tik tos įstaigos, kurios pagal ECBS statuto 19 straipsnio l dalį priklauso Eurosistemos minimalių privalomųjų atsargų sistemai. Įstaigos, kurios yra atleistos nuo įsipareigojimų Eurosistemos minimalių privalomųjų atsargų sistemai (žr. 7.2 skirsnį), neturi teisės būti kitomis sandorių šalimis naudojantis Eurosistemos nuolatinėmis galimybėmis ir atliekant atvirosios rinkos operacijas. |
| --- | --- |

—

Kitomis sandorių šalimis turi teisę būti tik tos įstaigos, kurios pagal ECBS statuto 19 straipsnio l dalį priklauso Eurosistemos minimalių privalomųjų atsargų sistemai. Įstaigos, kurios yra atleistos nuo įsipareigojimų Eurosistemos minimalių privalomųjų atsargų sistemai (žr. 7.2 skirsnį), neturi teisės būti kitomis sandorių šalimis naudojantis Eurosistemos nuolatinėmis galimybėmis ir atliekant atvirosios rinkos operacijas.

| — | Kitos sandorių šalys turi būti finansiškai patikimos. Jų atžvilgiu nacionalinės valdžios institucijos turėtų taikyti bent vieną ES arba EEE suderintos priežiūros formą (8). Tačiau finansiškai patikimos įstaigos, kurioms taikoma nesuderinta panašaus lygio nacionalinė priežiūra, taip pat gali būti kitomis sandorių šalimis, pvz., įstaigų filialai, įsteigti euro zonoje, kurių pagrindinė buveinė yra už Europos ekonominės erdvės (EEE) ribų. |
| --- | --- |

—

Kitos sandorių šalys turi būti finansiškai patikimos. Jų atžvilgiu nacionalinės valdžios institucijos turėtų taikyti bent vieną ES arba EEE suderintos priežiūros formą (8). Tačiau finansiškai patikimos įstaigos, kurioms taikoma nesuderinta panašaus lygio nacionalinė priežiūra, taip pat gali būti kitomis sandorių šalimis, pvz., įstaigų filialai, įsteigti euro zonoje, kurių pagrindinė buveinė yra už Europos ekonominės erdvės (EEE) ribų.

| — | Kitos sandorių šalys turi atitikti visus operacinius kriterijus, nustatytus atitinkamose sutartinėse arba reguliavimo priemonėse, kurias taiko atitinkamas nacionalinis centrinis bankas (arba ECB), siekdamas užtikrinti veiksmingą Eurosistemos pinigų politikos operacijų įvykdymą. |
| --- | --- |

—

Kitos sandorių šalys turi atitikti visus operacinius kriterijus, nustatytus atitinkamose sutartinėse arba reguliavimo priemonėse, kurias taiko atitinkamas nacionalinis centrinis bankas (arba ECB), siekdamas užtikrinti veiksmingą Eurosistemos pinigų politikos operacijų įvykdymą.

Šie bendrieji tinkamumo kriterijai vienodai taikomi visoje euro zonoje. Įstaigos, kurios tenkina bendruosius tinkamumo kriterijus, gali:

| — | naudotis Eurosistemos nuolatinėmis galimybėmis ir |
| --- | --- |

—

naudotis Eurosistemos nuolatinėmis galimybėmis ir

| — | dalyvauti standartinių konkursų būdu atliekant Eurosistemos atvirosios rinkos operacijas. |
| --- | --- |

—

dalyvauti standartinių konkursų būdu atliekant Eurosistemos atvirosios rinkos operacijas.

Įstaiga gali pasinaudoti Eurosistemos nuolatinėmis galimybėmis ir atvirosios rinkos operacijomis, atliekamomis standartinių konkursų būdu, tik per valstybės narės, kurioje ji įsteigta, nacionalinį centrinį banką. Jeigu įstaiga turi padalinių (pagrindinę buveinę arba filialų) daugiau kaip vienoje valstybėje narėje, kiekvienas padalinys gali dalyvauti šiose operacijose per valstybės narės, kurioje jis yra, nacionalinį centrinį banką, nepaisant to, kad kiekvienoje valstybėje narėje įstaigos pasiūlymus gali pateikti tik vienas jos padalinys (pagrindinė buveinė arba paskirtas filialas).

| 2.2. | Kitų sandorių šalių atranka greitiesiems konkursams ir dvišalėms operacijoms |
| --- | --- |

2.2.

Sudarant vienakrypčius sandorius, jokie apribojimai a priori nenustatomi kitoms sandorių šalims.

Sudarant valiutų apsikeitimo sandorius pinigų politikos tikslais, kitos sandorių šalys turi sugebėti veiksmingai įvykdyti didelės apimties valiutų operacijas bet kuriomis rinkos sąlygomis. Sudarant valiutų apsikeitimo sandorius, kitų sandorių šalių grupė atitinka euro zonoje esančias kitas sandorių šalis, kurios pasirenkamos Eurosistemos užsienio valiutų intervencinėms operacijoms. Kriterijai ir procedūros, taikomos užsienio valiutų intervencinių operacijų kitoms sandorių šalims atrinkti, pateikti 3 priede.

Kitoms operacijoms, kurios atliekamos greitųjų konkursų būdu arba taikant dvišales procedūras (koreguojamuosius grįžtamuosius sandorius ir terminuotųjų indėlių pritraukimą), kiekvienas nacionalinis centrinis bankas atrenka kitas sandorių šalis iš savo valstybėje narėje įsteigtų įstaigų, tenkinančių bendruosius kitų sandorių šalių tinkamumo kriterijus. Šiuo atžvilgiu aktyvumas pinigų rinkoje yra pagrindinis atrankos kriterijus. Prie kitų kriterijų, į kuriuos galima atsižvelgti, priskiriama, pavyzdžiui, prekybos vietos darbo efektyvumas ir pasiūlymų teikimo potencialas.

Skelbdami greituosius konkursus ir atlikdami dvišales operacijas, nacionaliniai centriniai bankai dirba tik su kitomis sandorių šalimis, įtrauktomis į jų atitinkamas koreguojamųjų kitų sandorių šalių grupes. Jeigu dėl operacinių priežasčių nacionalinis centrinis bankas atlikdamas kiekvieną operaciją negali dirbti su visomis koreguojamosiomis kitomis sandorių šalimis, tai šioje valstybėje narėje kitų sandorių šalių atranka turi būti pagrįsta rotacijos principu, užtikrinančiu nešališkumą.

ECB valdančioji taryba gali nuspręsti, ar išskirtinėmis aplinkybėmis koreguojamąsias dvišales operacijas gali atlikti pats ECB. Jeigu ECB turėtų atlikti dvišales operacijas, tada ECB, taikydamas rotacijos principą ir siekdamas užtikrinti nešališkumą, kitas sandorių šalis turėtų atrinkti iš tų euro zonos kitų sandorių šalių, kurios yra tinkamos dalyvauti greituosiuose konkursuose ir dvišalėse operacijose.

| 2.3. | Sankcijos, taikytinos nevykdančioms įsipareigojimų kitoms sandorių šalims |
| --- | --- |

2.3.

ECB, vadovaudamasis 1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2532/98 dėl Europos centrinio banko teisių taikyti sankcijas (9), 1999 m. rugsėjo 23 d. Europos centrinio banko reglamentu (EB) Nr. 2157/1999 dėl Europos centrinio banko teisių taikyti sankcijas (ECB/1999/4) (10), 1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2531/98 dėl Europos centrinio banko minimalių privalomųjų atsargų reikalavimo taikymo (11), su pakeitimais, ir 2003 m. rugsėjo 12 d. Europos centrinio banko reglamentu (EB) Nr. 1745/2003 dėl minimalių privalomųjų atsargų reikalavimo taikymo (ECB/2003/9) (12), taiko sankcijas įstaigoms, kurios nevykdo įsipareigojimų, atsirandančių pagal ECB reglamentus ir sprendimus dėl minimalių privalomųjų atsargų reikalavimo taikymo. Atitinkamos sankcijos ir procedūrinės jų taikymo taisyklės nustatytos pirmiau išvardytuose reglamentuose. Be to, rimto minimalių privalomųjų atsargų reikalavimų pažeidimo atveju Eurosistema gali laikinai sustabdyti kitų sandorių šalių teisę dalyvauti atvirosios rinkos operacijose.

Remiantis atitinkamo nacionalinio centrinio banko (arba ECB) taikomomis sutartinėmis arba reguliavimo priemonių nuostatomis, Eurosistema gali taikyti ir taikys finansines baudas kitoms sandorių šalims arba laikinai sustabdys jų teisę dalyvauti atvirosios rinkos operacijose, jeigu kitos sandorių šalys nesilaikys savo įsipareigojimų, prisiimtų pagal nacionalinio centrinio banko (arba ECB) taikomas sutartines arba reguliavimo priemones, kaip nurodyta toliau.

Tai susiję su konkurso taisyklių pažeidimais (jeigu kita sandorio šalis negali pervesti pakankamos užtikrinamojo turto sumos atsiskaityti už likvidžias lėšas, kurios buvo jai paskirtos atliekant likvidumo didinimo operaciją, arba jeigu ji negali pateikti pakankamos pinigų sumos atsiskaityti už sumą, kurijai buvo paskirta atliekant likvidumo mažinimo operaciją), taip pat su dvišalių sandorių taisyklių pažeidimais (jeigu kita sandorio šalis negali pateikti pakankamos tinkamo užtikrinamojo turto sumos arba pakankamos pinigų sumos atsiskaityti už dvišaliais sandoriais suderėtą sumą).

Tai taikoma ir tada, kai kita sandorio šalis nesilaiko užtikrinamojo turto naudojimo taisyklių (jeigu kita sandorio šalis naudoja turtą, kuris yra arba tapo netinkamas, arba kurio kita sandorio šalis negali naudoti dėl, pavyzdžiui, artimų ryšių tarp emitento arba garanto ir kitos sandorio šalies arba dėl jų tapatybės), nesilaiko taisyklių dėl dienos pabaigos procedūrų bei sąlygų, leidžiančių pasinaudoti ribinio skolinimosi galimybe (jeigu kita sandorio šalis, kuri dienos pabaigoje turi neigiamą likutį atsiskaitomojoje sąskaitoje, netenkina reikalavimų, kurie keliami norint pasinaudoti ribinio skolinimosi galimybe).

Be to, laikino teisių sustabdymo priemonė, taikoma įsipareigojimų nevykdančios kitos sandorio šalies atžvilgiu, gali būti taikoma tos pačios įstaigos filialui, esančiam kitoje valstybėje narėje. Jeigu tai būtina taikyti kaip išskirtinę priemonę atsižvelgiant į įsipareigojimų nevykdymo rimtumą, kurį patvirtina pažeidimų dažnumas arba trukmė, kitos sandorio šalies teisė dalyvauti visose būsimose pinigų politikos operacijose gali būti, pavyzdžiui, laikinai sustabdyta tam tikrą laikotarpį.

Nacionalinių centrinių bankų taikomos finansinės baudos už įsipareigojimų nevykdymą, susijusį su taisyklių dėl konkurso operacijų, dvišalių sandorių, užtikrinamojo turto, dienos pabaigos procedūrų arba sąlygų, leidžiančių pasinaudoti ribinio skolinimosi galimybe, pažeidimais, apskaičiuojamos taikant iš anksto nustatytą baudos dydį (kaip nustatyta 6 priede).

| 2.4. | Teisių laikinas sustabdymas arba atėmimas atsargumo sumetimais |
| --- | --- |

2.4.

Remiantis atitinkamo nacionalinio centrinio banko (arba ECB) taikomomis sutartinių arba reguliavimo priemonių nuostatomis, Eurosistema atsargumo sumetimais gali laikinai sustabdyti arba atimti iš kitų sandorių šalių teisę naudotis pinigų politikos priemonėmis.

Be to, kitų sandorių šalių teisių laikinas sustabdymas arba atėmimas gali būti pateisinamas kai kuriais atvejais, kuriems taikytina kitos sandorio šalies „įsipareigojimų nevykdymo“ sąvoka, kaip nustatyta nacionalinių centrinių bankų taikomose sutartinių arba reguliavimo priemonių nuostatose.

3 SKYRIUS

| 3. | ATVIROSIOS RINKOS OPERACIJOS |
| --- | --- |

3.

Atvirosios rinkos operacijoms tenka svarbus vaidmuo Eurosistemos pinigų politikoje siekiant reguliuoti palūkanų normas, valdyti likvidumą rinkoje ir išreikšti pinigų politikos poziciją. Atsižvelgiant į jų tikslus, reguliarumą ir tvarką, Eurosistemos atvirosios rinkos operacijas galima suskirstyti į keturias kategorijas: pagrindinės refinansavimo operacijos, ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos, koreguojamosios operacijos ir struktūrinės operacijos. Grįžtamieji sandoriai yra svarbiausia Eurosistemos atvirosios rinkos priemonė iš visų naudojamų priemonių ir ją galima naudoti visų keturių kategorijų operacijoms, o skolos sertifikatus — tik atliekant struktūrines likvidumo mažinimo operacijas. Be to, Eurosistema turi dar tris priemones, kurias galima taikyti vykdant koreguojamąsias operacijas: vienakrypčius sandorius, valiutų apsikeitimo sandorius ir terminuotųjų indėlių pritraukimą. Tolesniuose skirsniuose išsamiai apibūdintos konkrečios Eurosistemos taikomų įvairių atvirosios rinkos priemonių savybės.

| 3.1. | Grįžtamieji sandoriai |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Bendrosios nuostatos |
| --- | --- |

3.1.1.

a)   Priemonės rūšis

Grįžtamieji sandoriai — tai operacijos, kai Eurosistema perka arba parduoda tinkamą turtą sudarydama atpirkimo sandorius arba vykdo kredito operacijas, užtikrintas tinkamo turto įkaitu. Grįžtamieji sandoriai sudaromi atliekant pagrindines refinansavimo operacijas ir ilgesnės trukmės refinansavimo operacijas. Be to, Eurosistema gali taikyti grįžtamuosius sandorius atlikdama struktūrines ir koreguojamąsias operacijas.

b)   Teisinis pagrindas

Nacionaliniai centriniai bankai gali sudaryti grįžtamuosius sandorius pagal atpirkimo sandorius (kai turto nuosavybė perleidžiama kreditoriui, o šalys susitaria sudaryti grįžtamąjį sandorį, grąžinant turtą skolininkui tam tikru momentu ateityje) arba suteikdami įkaitu užtikrintas paskolas (kai turtas užtikrina saugumo reikalavimą, tačiau, vykdydamas prisiimtą skolos įsipareigojimą, skolininkas išlaiko nuosavybės teisę į tą turtą). Išsamesnės nuostatos dėl grįžtamųjų sandorių, kurie sudaromi pagal atpirkimo sandorius, nustatomos atitinkamo nacionalinio centrinio banko (arba ECB) taikomose sutartinėse priemonėse. Priemonėse dėl grįžtamųjų sandorių, kurie sudaromi teikiant įkaitu užtikrintas paskolas, atsižvelgiama į skirtingų jurisdikcijų taikomas nevienodas procedūras ir formalumus, įgyvendinančius atitinkamą užtikrinimo (pvz., įkeitimo) reikalavimą.

c)   Palūkanų sąlygos

Pirkimo ir atpirkimo kainos skirtumas sudarant atpirkimo sandorį atitinka palūkanas, skaičiuojamas už pinigų sumą, pasiskolintą arba paskolintą per visą operacijos terminą, t. y. į atpirkimo kainą įskaičiuojamos atitinkamos mokėtinos palūkanos. Grįžtamųjų sandorių, sudaromų teikiant įkaitu užtikrintas paskolas, palūkanų norma nustatoma taikant konkrečią palūkanų normą už paskolos sumą iki operacijos termino suėjimo. Palūkanų norma, taikoma Eurosistemos grįžtamosioms atvirosios rinkos operacijoms, yra paprastoji palūkanų norma, apskaičiuojama pagal „faktinį/360“ dienų skaičiavimo susitarimą.

| 3.1.2. | Pagrindinės refinansavimo operacijos |
| --- | --- |

3.1.2.

Pagrindinės refinansavimo operacijos yra svarbiausios Eurosistemos vykdomos atvirosios rinkos operacijos, kurioms tenka pagrindinis vaidmuo siekiant reguliuoti palūkanų normas, valdyti likvidumą rinkoje ir išreikšti pinigų politikos poziciją. Jos taip pat suteikia didžiąją finansų sektoriaus refinansavimo dalį.

Pagrindinių refinansavimo operacijų operacinius aspektus galima apibendrinti taip:

| — | tai likvidumo didinimo operacijos; |
| --- | --- |

—

tai likvidumo didinimo operacijos;

| — | jos atliekamos reguliariai kiekvieną savaitę (13); |
| --- | --- |

—

jos atliekamos reguliariai kiekvieną savaitę (13);

| — | jų terminas paprastai yra viena savaitė (14); |
| --- | --- |

—

jų terminas paprastai yra viena savaitė (14);

| — | jas decentralizuotai įgyvendina nacionaliniai centriniai bankai; |
| --- | --- |

—

jas decentralizuotai įgyvendina nacionaliniai centriniai bankai;

| — | jos įgyvendinamos standartinių konkursų būdu (kaip apibūdinta 5.1 skirsnyje); |
| --- | --- |

—

jos įgyvendinamos standartinių konkursų būdu (kaip apibūdinta 5.1 skirsnyje);

| — | visos kitos sandorių šalys, tenkinančios bendruosius tinkamumo kriterijus (kaip nurodyta 2. l skirsnyje), gali teikti pasiūlymus dėl pagrindinių refinansavimo operacijų; |
| --- | --- |

—

visos kitos sandorių šalys, tenkinančios bendruosius tinkamumo kriterijus (kaip nurodyta 2. l skirsnyje), gali teikti pasiūlymus dėl pagrindinių refinansavimo operacijų;

| — | tiek pirmojo, tiek ir antrojo lygio turtas (kaip apibūdinta 6 skyriuje) gali būti naudojamas kaip užtikrinamasis turtas pagrindinėms refinansavimo operacijoms atlikti. |
| --- | --- |

—

tiek pirmojo, tiek ir antrojo lygio turtas (kaip apibūdinta 6 skyriuje) gali būti naudojamas kaip užtikrinamasis turtas pagrindinėms refinansavimo operacijoms atlikti.

| 3.1.3. | Ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos |
| --- | --- |

3.1.3.

Eurosistema taip pat įgyvendina reguliarias, paprastai trijų mėnesių termino, refinansavimo operacijas, kuriomis siekiama finansų sektoriui suteikti papildomo ilgesnės trukmės refinansavimo. Šios operacijos sudaro tik nedidelę bendros refinansavimo sumos dalį. Šiomis operacijomis Eurosistema nesiekia daryti įtakos rinkai, todėl paprastai ji veikia kaip palūkanų gavėja. Atitinkamai ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos paprastai įgyvendinamos kintamųjų palūkanų konkursų būdu, o ECB kartais nustato būsimuose konkursuose paskirstytinus kiekius. Susiklosčius išskirtinėms aplinkybėms, Eurosistema gali įgyvendinti ilgesnės trukmės refinansavimo operacijas fiksuotųjų palūkanų konkursų būdu.

Ilgesnės trukmės refinansavimo operacijų operacinius aspektus galima apibendrinti taip:

| — | tai likvidumo didinimo operacijos; |
| --- | --- |

—

tai likvidumo didinimo operacijos;

| — | jos atliekamos reguliariai kiekvieną mėnesį (15); |
| --- | --- |

—

jos atliekamos reguliariai kiekvieną mėnesį (15);

| — | jų terminas paprastai yra trys mėnesiai (16); |
| --- | --- |

—

jų terminas paprastai yra trys mėnesiai (16);

| — | jas decentralizuotai įgyvendina nacionaliniai centriniai bankai; |
| --- | --- |

—

jas decentralizuotai įgyvendina nacionaliniai centriniai bankai;

| — | jos įgyvendinamos standartinių konkursų būdu (kaip apibūdinta 5.1 skirsnyje); |
| --- | --- |

—

jos įgyvendinamos standartinių konkursų būdu (kaip apibūdinta 5.1 skirsnyje);

| — | visos kitos sandorių šalys, tenkinančios bendruosius tinkamumo kriterijus (kaip nurodyta 2. l skirsnyje), gali teikti pasiūlymus dėl ilgesnės trukmės refinansavimo operacijų; |
| --- | --- |

—

visos kitos sandorių šalys, tenkinančios bendruosius tinkamumo kriterijus (kaip nurodyta 2. l skirsnyje), gali teikti pasiūlymus dėl ilgesnės trukmės refinansavimo operacijų;

| — | tiek pirmojo, tiek ir antrojo lygio turtas (kaip apibūdinta 6 skyriuje) gali būti naudojamas kaip užtikrinamasis turtas ilgesnės trukmės refinansavimo operacijoms atlikti. |
| --- | --- |

—

tiek pirmojo, tiek ir antrojo lygio turtas (kaip apibūdinta 6 skyriuje) gali būti naudojamas kaip užtikrinamasis turtas ilgesnės trukmės refinansavimo operacijoms atlikti.

| 3.1.4. | Koreguojamosios grįžtamosios operacijos |
| --- | --- |

3.1.4.

Eurosistema koreguojamąsias operacijas gali įgyvendinti sudarydama grįžtamuosius atvirosios rinkos sandorius. Koreguojamosiomis operacijomis siekiama valdyti likvidumą rinkoje ir reguliuoti palūkanų normas, ypač siekiant sušvelninti nenumatytų likvidumo svyravimų rinkoje įtaką palūkanų normoms. Kadangi nenumatytų įvykių rinkoje atveju gali reikėti veikti greitai, pageidautina, kad Eurosistema išliktų ypač lanksti pasirinkdama procedūras ir šių operacijų vykdymo operacinius aspektus.

Koreguojamųjų grįžtamųjų operacijų operacinius aspektus galima apibendrinti taip:

| — | jos gali būti likvidumo didinimo arba mažinimo operacijos; |
| --- | --- |

—

jos gali būti likvidumo didinimo arba mažinimo operacijos;

| — | jų dažnumas nestandartizuotas; |
| --- | --- |

—

jų dažnumas nestandartizuotas;

| — | jų terminas nestandartizuotas; |
| --- | --- |

—

jų terminas nestandartizuotas;

| — | likvidumo didinimo koreguojamieji grįžtamieji sandoriai paprastai sudaromi greitųjų konkursų būdu, tačiau neatmetama ir galimybė naudoti dvišales procedūras (žr. 5 skyrių); |
| --- | --- |

—

likvidumo didinimo koreguojamieji grįžtamieji sandoriai paprastai sudaromi greitųjų konkursų būdu, tačiau neatmetama ir galimybė naudoti dvišales procedūras (žr. 5 skyrių);

| — | likvidumo mažinimo koreguojamieji grįžtamieji sandoriai paprastai sudaromi taikant dvišales procedūras (kaip apibūdinta 5.2 skirsnyje); |
| --- | --- |

—

likvidumo mažinimo koreguojamieji grįžtamieji sandoriai paprastai sudaromi taikant dvišales procedūras (kaip apibūdinta 5.2 skirsnyje);

| — | šias operacijas paprastai decentralizuotai įgyvendina nacionaliniai centriniai bankai (ECB valdančioji taryba gali nuspręsti, ar išskirtinėmis aplinkybėmis dvišales koreguojamąsias grįžtamąsias operacijas gali įgyvendinti pats ECB); |
| --- | --- |

—

šias operacijas paprastai decentralizuotai įgyvendina nacionaliniai centriniai bankai (ECB valdančioji taryba gali nuspręsti, ar išskirtinėmis aplinkybėmis dvišales koreguojamąsias grįžtamąsias operacijas gali įgyvendinti pats ECB);

| — | Eurosistema pagal kriterijus, apibūdintus 2.2 skirsnyje, gali pasirinkti ribotą skaičių kitų sandorių šalių, kurios gali dalyvauti įgyvendinant koreguojamąsias grįžtamąsias operacijas; |
| --- | --- |

—

Eurosistema pagal kriterijus, apibūdintus 2.2 skirsnyje, gali pasirinkti ribotą skaičių kitų sandorių šalių, kurios gali dalyvauti įgyvendinant koreguojamąsias grįžtamąsias operacijas;

| — | tiek pirmojo lygio, tiek ir antrojo lygio turtas (kaip apibūdinta 6 skyriuje) gali būti naudojamas kaip užtikrinamasis turtas koreguojamosioms grįžtamosioms operacijoms įgyvendinti. |
| --- | --- |

—

tiek pirmojo lygio, tiek ir antrojo lygio turtas (kaip apibūdinta 6 skyriuje) gali būti naudojamas kaip užtikrinamasis turtas koreguojamosioms grįžtamosioms operacijoms įgyvendinti.

| 3.1.5. | Struktūrinės grįžtamosios operacijos |
| --- | --- |

3.1.5.

Eurosistema gali įgyvendinti struktūrines operacijas sudarydama grįžtamuosius atvirosios rinkos sandorius, kuriais siekiama reguliuoti Eurosistemos struktūrinę padėtį finansų sektoriaus atžvilgiu.

Šių operacijų operacinius aspektus galima apibendrinti taip:

| — | tai likvidumo didinimo operacijos; |
| --- | --- |

—

tai likvidumo didinimo operacijos;

| — | jų dažnumas gali būti reguliarus ir nereguliarus; |
| --- | --- |

—

jų dažnumas gali būti reguliarus ir nereguliarus;

| — | jų terminas nestandartizuotas a priori; |
| --- | --- |

—

jų terminas nestandartizuotas a priori;

| — | jos įgyvendinamos standartinių konkursų būdu (kaip apibūdinta 5.1 skirsnyje); |
| --- | --- |

—

jos įgyvendinamos standartinių konkursų būdu (kaip apibūdinta 5.1 skirsnyje);

| — | jas decentralizuotai įgyvendina nacionaliniai centriniai bankai; |
| --- | --- |

—

jas decentralizuotai įgyvendina nacionaliniai centriniai bankai;

| — | visos kitos sandorių šalys, tenkinančios bendruosius tinkamumo kriterijus (kaip nurodyta 2. l skirsnyje), gali teikti pasiūlymus dėl struktūrinių grįžtamųjų operacijų; |
| --- | --- |

—

visos kitos sandorių šalys, tenkinančios bendruosius tinkamumo kriterijus (kaip nurodyta 2. l skirsnyje), gali teikti pasiūlymus dėl struktūrinių grįžtamųjų operacijų;

| — | tiek pirmojo, tiek ir antrojo lygio turtas (kaip apibūdinta 6 skyriuje) gali būti naudojamas kaip užtikrinamasis turtas struktūrinėms grįžtamosioms operacijoms įgyvendinti. |
| --- | --- |

—

tiek pirmojo, tiek ir antrojo lygio turtas (kaip apibūdinta 6 skyriuje) gali būti naudojamas kaip užtikrinamasis turtas struktūrinėms grįžtamosioms operacijoms įgyvendinti.

| 3.2. | Vienakrypčiai sandoriai |
| --- | --- |

3.2.

a)   Priemonės rūšis

Vienakrypčiai atvirosios rinkos sandoriai — tai operacijos, kai Eurosistema rinkoje tiesiog perka arba parduoda tinkamą turtą. Šios operacijos įgyvendinamos tik struktūriniais ir koregavimo tikslais.

b)   Teisinis pagrindas

Vienakryptis sandoris — tai visiškas pardavėjo nuosavybės perleidimas pirkėjui be susijusio grįžtamojo nuosavybės perleidimo. Sandoriai sudaromi remiantis rinkos susitarimais dėl sandoriui sudaryti naudojamų skolos priemonių.

c)   Kainų sąlygos

Apskaičiuodama kainas, Eurosistema vadovaujasi plačiausiai priimtais rinkos susitarimais dėl sandoriui sudaryti naudojamų skolos priemonių.

d)   Kiti operaciniai aspektai

Eurosistemos vienakrypčių sandorių operacinius aspektus galima apibendrinti taip:

| — | tai gali būti likvidumo didinimo (vienakrypčio pirkimo) arba likvidumo mažinimo (vienakrypčio pardavimo) operacijos; |
| --- | --- |

—

tai gali būti likvidumo didinimo (vienakrypčio pirkimo) arba likvidumo mažinimo (vienakrypčio pardavimo) operacijos;

| — | jų dažnumas nestandartizuotas; |
| --- | --- |

—

jų dažnumas nestandartizuotas;

| — | jie sudaromi taikant dvišales procedūras (kaip apibūdinta 5.2 skirsnyje); |
| --- | --- |

—

jie sudaromi taikant dvišales procedūras (kaip apibūdinta 5.2 skirsnyje);

| — | juos paprastai decentralizuotai įgyvendina nacionaliniai centriniai bankai (ECB valdančioji taryba gali nuspręsti, ar išskirtinėmis aplinkybėmis koreguojamąsias vienakryptes operacijas gali įgyvendinti pats ECB); |
| --- | --- |

—

juos paprastai decentralizuotai įgyvendina nacionaliniai centriniai bankai (ECB valdančioji taryba gali nuspręsti, ar išskirtinėmis aplinkybėmis koreguojamąsias vienakryptes operacijas gali įgyvendinti pats ECB);

| — | nenustatyta jokių a priori apribojimų dėl kitų sandorių šalių grupės vienakrypčiams sandoriams sudaryti; |
| --- | --- |

—

nenustatyta jokių a priori apribojimų dėl kitų sandorių šalių grupės vienakrypčiams sandoriams sudaryti;

| — | tik pirmojo lygio priemonės (kaip apibūdinta 6.1 skirsnyje) paprastai naudojamos kaip užtikrinamasis turtas vienakrypčiams sandoriams sudaryti. |
| --- | --- |

—

tik pirmojo lygio priemonės (kaip apibūdinta 6.1 skirsnyje) paprastai naudojamos kaip užtikrinamasis turtas vienakrypčiams sandoriams sudaryti.

| 3.3. | ECB skolos sertifikatų išleidimas |
| --- | --- |

3.3.

a)   Priemonės rūšis

ECB gali išleisti skolos sertifikatus, siekdamas reguliuoti Eurosistemos struktūrinę padėtį finansų sektoriaus atžvilgiu, kad sukurtų (arba padidintų) likvidumo trūkumą rinkoje.

b)   Teisinis pagrindas

Sertifikatas — tai ECB skolinis įsipareigojimas sertifikato turėtojo atžvilgiu. Sertifikatai išleidžiami ir saugomi nematerialioje sistemoje euro zonos vertybinių popierių depozitoriumuose. ECB skolos sertifikatų perleidimui netaiko jokių apribojimų. Kitas nuostatas, susijusias su ECB skolos sertifikatais, apibrėžia šių sertifikatų sąlygos.

c)   Palūkanų sąlygos

Skolos sertifikatai išleidžiami su diskontu, t. y. jie išleidžiami mažesne verte už nominaliąją ir suėjus terminui išperkami už nominaliąją vertę. Emisijos sumos ir išpirkimo sumos skirtumas lygus palūkanoms, susikaupusioms už emisijos sumą, taikant sutartą palūkanų normą už sertifikato terminą. Taikoma palūkanų norma yra paprastoji palūkanų norma, skaičiuojama pagal „faktinį/360“ dienų skaičiavimo susitarimą. Kaip apskaičiuojama emisijos suma, parodyta l intarpe.

1 INTARPASECB skolos sertifikatų išleidimasEmisijos suma: Formulakur:






  N

| N | = | nominalioji skolos sertifikato vertė; |
| --- | --- | --- |
| rI | = | palūkanų norma (procentais); |
| D | = | skolos sertifikato terminas (dienomis); |
| PT | = | skolos sertifikato emisijos suma. |

=

nominalioji skolos sertifikato vertė;

rI

=

palūkanų norma (procentais);

D

=

skolos sertifikato terminas (dienomis);

PT

=

skolos sertifikato emisijos suma.

d)   Kiti operaciniai aspektai

ECB skolos sertifikatų išleidimo operacinius aspektus galima apibendrinti taip:

| — | sertifikatai išleidžiami siekiant sumažinti likvidumą rinkoje; |
| --- | --- |

—

sertifikatai išleidžiami siekiant sumažinti likvidumą rinkoje;

| — | sertifikatai gali būti išleidžiami reguliariai arba nereguliariai; |
| --- | --- |

—

sertifikatai gali būti išleidžiami reguliariai arba nereguliariai;

| — | sertifikatų terminas yra trumpesnis kaip 12 mėnesių; |
| --- | --- |

—

sertifikatų terminas yra trumpesnis kaip 12 mėnesių;

| — | sertifikatai išleidžiami standartinių konkursų būdu (kaip apibūdinta 5.1 skirsnyje); |
| --- | --- |

—

sertifikatai išleidžiami standartinių konkursų būdu (kaip apibūdinta 5.1 skirsnyje);

| — | sertifikatų konkursus įgyvendina ir atsiskaitymą pagal juos decentralizuotai atlieka nacionaliniai centriniai bankai; |
| --- | --- |

—

sertifikatų konkursus įgyvendina ir atsiskaitymą pagal juos decentralizuotai atlieka nacionaliniai centriniai bankai;

| — | visos kitos sandorių šalys, tenkinančios bendruosius tinkamumo kriterijus (apibūdintus 2.1 skirsnyje), gali teikti pasiūlymus pasirašyti ECB skolos sertifikatus. |
| --- | --- |

—

visos kitos sandorių šalys, tenkinančios bendruosius tinkamumo kriterijus (apibūdintus 2.1 skirsnyje), gali teikti pasiūlymus pasirašyti ECB skolos sertifikatus.

| 3.4. | Valiutų apsikeitimo sandoriai |
| --- | --- |

3.4.

a)   Priemonės rūšis

Valiutų apsikeitimo sandoriai, sudaromi pinigų politikos tikslais — tai tuo pat metu vykstantys neatidėliotini ir išankstiniai eurų keitimo į užsienio valiutą sandoriai. Jie dažniausiai sudaromi koregavimo tikslais, dažniausiai siekiant valdyti rinkos likvidumą ir reguliuoti palūkanų normas.

b)   Teisinis pagrindas

Valiutų apsikeitimo sandoriai, sudaromi pinigų politikos tikslais, — tai operacijos, kai Eurosistema perka (arba parduoda) eurus už užsienio valiutą ir tuo pat metu parduoda (arba perka) juos atgal, sudarydama išankstinį sandorį nustatytą atpirkimo dieną. Kitos valiutų apsikeitimo sandorių nuostatos nurodomos atitinkamo nacionalinio centrinio banko (arba ECB) taikomose sutartinėse priemonėse.

c)   Valiutos ir valiutų kurso sąlygos

Paprastai Eurosistema sandorius sudaro tik valiutomis, kuriomis plačiai prekiaujama, ir remdamasi standartine rinkos praktika. Atlikdamos kiekvieną valiutų apsikeitimo operaciją, Eurosistema ir kitos sandorių šalys susitaria dėl sandorio apsikeitimo punktų. Apsikeitimo punktai — tai išankstinio sandorio valiutų kurso ir neatidėliotino sandorio valiutų kurso skirtumas. Euro ir užsienio valiutos apsikeitimo punktai skelbiami pagal bendruosius rinkos susitarimus. Valiutų apsikeitimo sandorių valiutų kurso sąlygos pateiktos 2 intarpe.

2 INTARPASValiutų apsikeitimo sandoriai






  S

| S | = | dabartinis eurų (EUR) ir užsienio valiutos (ABC) kursas (valiutų apsikeitimo sandorio sudarymo dieną):

  ; |
| --- | --- | --- |
| FM | = | išankstinis eurų ir užsienio valiutos (ABC) kursas apsikeitimo sandorio atpirkimo dieną (M):

  ; |
| ΔM | = | išankstiniai eurų ir ABC punktai apsikeitimo sandorio atpirkimo dieną (M):

  ; |
| N(.) | = | neatidėliotino sandorio valiutos suma; N(.)M = išankstinio sandorio valiutos suma:

  arba ,

  arba . |

=

dabartinis eurų (EUR) ir užsienio valiutos (ABC) kursas (valiutų apsikeitimo sandorio sudarymo dieną):

Formula;

FM

=

išankstinis eurų ir užsienio valiutos (ABC) kursas apsikeitimo sandorio atpirkimo dieną (M):

Formula;

ΔM

=

išankstiniai eurų ir ABC punktai apsikeitimo sandorio atpirkimo dieną (M):

Formula;

N(.)

=

neatidėliotino sandorio valiutos suma; N(.)M = išankstinio sandorio valiutos suma:

Formula arba Formula,

Formula arba Formula.

d)   Kiti operaciniai aspektai

Valiutų apsikeitimo sandorių operacinius aspektus galima apibendrinti taip:

| — | tai gali būti likvidumo didinimo arba mažinimo operacijos; |
| --- | --- |

—

tai gali būti likvidumo didinimo arba mažinimo operacijos;

| — | jų dažnumas nestandartizuotas; |
| --- | --- |

—

jų dažnumas nestandartizuotas;

| — | jų terminas nestandartizuotas; |
| --- | --- |

—

jų terminas nestandartizuotas;

| — | jie sudaromi greitųjų konkursų būdu arba atliekant dvišales procedūras (žr. 5 skyrių); |
| --- | --- |

—

jie sudaromi greitųjų konkursų būdu arba atliekant dvišales procedūras (žr. 5 skyrių);

| — | juos paprastai decentralizuotai įgyvendina nacionaliniai centriniai bankai (ECB valdančioji taryba gali nuspręsti, ar išskirtinėmis aplinkybėmis dvišalius valiutų apsikeitimo sandorius gali sudaryti pats ECB); |
| --- | --- |

—

juos paprastai decentralizuotai įgyvendina nacionaliniai centriniai bankai (ECB valdančioji taryba gali nuspręsti, ar išskirtinėmis aplinkybėmis dvišalius valiutų apsikeitimo sandorius gali sudaryti pats ECB);

| — | Eurosistema pagal 2.2 skirsnyje ir 3 priede nurodytus kriterijus gali atrinkti ribotą skaičių kitų sandorių šalių, galinčių dalyvauti sudarant valiutų apsikeitimo sandorius. |
| --- | --- |

—

Eurosistema pagal 2.2 skirsnyje ir 3 priede nurodytus kriterijus gali atrinkti ribotą skaičių kitų sandorių šalių, galinčių dalyvauti sudarant valiutų apsikeitimo sandorius.

| 3.5. | Terminuotųjų indėlių pritraukimas |
| --- | --- |

3.5.

a)   Priemonės rūšis

Eurosistema gali pakviesti kitas sandorių šalis už atlygį padėti terminuotuosius indėlius valstybės narės, kurioje įsteigta kita sandorio šalis, nacionaliniame centriniame banke. Terminuotųjų indėlių pritraukimas numatytas tik koregavimo tikslu, siekiant sumažinti likvidumą rinkoje.

b)   Teisinis pagrindas

Iš kitų sandorių šalių priimami indėliai turi nustatytą terminą ir nustatytą palūkanų normą. Nacionaliniai centriniai bankai mainais už indėlius nesuteikia jokio užtikrinimo įkaitu.

c)   Palūkanų sąlygos

Indėliams taikoma palūkanų norma — tai paprastoji palūkanų norma, kuri apskaičiuojama pagal „faktinį/360“ dienų skaičiavimo susitarimą. Palūkanos išmokamos suėjus indėlio terminui.

d)   Kiti operaciniai aspektai

Terminuotųjų indėlių pritraukimo operacinius aspektus galima apibendrinti taip:

| — | indėliai pritraukiami siekiant sumažinti likvidumą; |
| --- | --- |

—

indėliai pritraukiami siekiant sumažinti likvidumą;

| — | indėlių pritraukimo dažnumas nestandartizuotas; |
| --- | --- |

—

indėlių pritraukimo dažnumas nestandartizuotas;

| — | indėlių terminas nestandartizuotas; |
| --- | --- |

—

indėlių terminas nestandartizuotas;

| — | indėliai paprastai pritraukiami skelbiant greituosius konkursus, nors neatmetama ir galimybė taikyti dvišales procedūras (žr. 5 skyrių); |
| --- | --- |

—

indėliai paprastai pritraukiami skelbiant greituosius konkursus, nors neatmetama ir galimybė taikyti dvišales procedūras (žr. 5 skyrių);

| — | indėlius paprastai decentralizuotai pritraukia nacionaliniai centriniai bankai (ECB valdančioji taryba gali nuspręsti, ar išskirtinėmis aplinkybėmis dvišalį terminuotųjų indėlių (17) pritraukimą gali atlikti pats ECB); |
| --- | --- |

—

indėlius paprastai decentralizuotai pritraukia nacionaliniai centriniai bankai (ECB valdančioji taryba gali nuspręsti, ar išskirtinėmis aplinkybėmis dvišalį terminuotųjų indėlių (17) pritraukimą gali atlikti pats ECB);

| — | Eurosistema pagal 2.2 skirsnyje nurodytus kriterijus gali atrinkti ribotą skaičių kitų sandorių šalių terminuotiesiems indėliams pritraukti. |
| --- | --- |

—

Eurosistema pagal 2.2 skirsnyje nurodytus kriterijus gali atrinkti ribotą skaičių kitų sandorių šalių terminuotiesiems indėliams pritraukti.

4 SKYRIUS

| 4. | NUOLATINĖS GALIMYBĖS |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Ribinio skolinimosi galimybė |
| --- | --- |

4.1.

a)   Priemonės rūšis

Kitos sandorių šalys gali naudotis ribinio skolinimosi galimybe, kad gautų vienai nakčiai likvidžių lėšų iš nacionalinių centrinių bankų už tinkamą turtą (kaip nustatyta 6 skyriuje), taikant iš anksto nustatytą palūkanų normą. Šia galimybe siekiama tenkinti laikinus kitų sandorių šalių likvidumo poreikius. Įprastomis aplinkybėmis šios galimybės palūkanų norma sudaro „lubas“ vienos nakties rinkos palūkanų normai. Ribinio skolinimosi galimybės sąlygos yra vienodos visoje euro zonoje.

b)   Teisinis pagrindas

Taikydami ribinio skolinimosi galimybę, nacionaliniai centriniai bankai gali didinti likvidumą sudarydami vienos nakties atpirkimo sandorius (nuosavybės teisė į turtą perleidžiama kreditoriui, o šalys sutinka sudaryti grįžtamąjį sandorį, kuriuo turtas skolininkui būtų grąžinamas kitą darbo dieną) arba įkaitu užtikrintomis vienos nakties paskolomis (turtas užtikrina saugumo reikalavimą, bet, vykdant skolos įsipareigojimą, skolininkas išlaiko nuosavybės teisę į tą turtą). Atpirkimo sandorių nuostatos išsamiau apibrėžtos atitinkamo nacionalinio centrinio banko taikomose sutartinėse priemonėse. Priemonėse, pagal kurias likvidumas didinamas įkaitu užtikrintomis paskolomis, atsižvelgiama į skirtingų jurisdikcijų taikomas nevienodas procedūras ir formalumus, įgyvendinančius atitinkamą užtikrinimo (įkeitimo) reikalavimą.

c)   Galimybės naudojimo sąlygos

Įstaigos, tenkinančios bendruosius kitų sandorių šalių tinkamumo kriterijus, nustatytus 2.1 skirsnyje, gali pasinaudoti ribinio skolinimosi galimybe. Teisę pasinaudoti ribinio skolinimosi galimybe suteikia valstybės narės, kurioje įsteigta įstaiga, nacionalinis centrinis bankas. Ribinio skolinimosi galimybe galima naudotis tik tomis dienomis, kada veikia atitinkama nacionalinė realaus laiko atskirųjų atsiskaitymų (RLAA) sistema ir atitinkama VPAS.

Kiekvienos darbo dienos pabaigoje kitų sandorių šalių dienos debeto pozicijos jų atsiskaitomosiose sąskaitose nacionaliniuose centriniuose bankuose automatiškai laikomos prašymu pasinaudoti ribinio skolinimosi galimybe. Naudojimosi ribinio skolinimosi galimybe dienos pabaigoje tvarka nurodyta 5.3.3 skirsnyje.

Kitai sandorio šaliai gali būti leidžiama pasinaudoti ribinio skolinimosi galimybe išsiuntus prašymą valstybės narės, kurioje įsteigta kita sandorio šalis, nacionaliniam centriniam bankui. Kad nacionalinis centrinis bankas galėtų patenkinti prašymą tą pačią dieną, nacionalinis centrinis bankas turi gauti prašymą ne vėliau kaip 30 minučių po faktinio sistemos TARGET uždarymo laiko (18), (19). Paprastai sistemos TARGET uždarymo laikas yra 18 vai. ECB laiku (CET laikas). Galutinis prašymo pasinaudoti ribinio skolinimosi galimybe terminas atidedamas dar 30 minučių paskutinę Eurosistemos atsargų laikymo laikotarpio darbo dieną. Prašyme turi būti nurodyta paskolos suma ir užtikrinamasis turtas, kurį reikia pateikti sandoriui, jeigu jis tam sandoriui iš anksto nebuvo pateiktas į nacionalinį centrinį banką.

Išskyrus reikalavimą pateikti užtikrinimui pakankamą tinkamą turtą, nėra jokių lėšų sumos, kurią galima gauti pagal ribinio skolinimosi galimybę, apribojimų.

d)   Terminas ir palūkanų sąlygos

Paskolos, suteiktos pasinaudojus šia galimybe, terminas yra viena naktis. Kitos sandorių šalys, tiesiogiai dalyvaujančios sistemoje TARGET, paskolą grąžina kitą dieną, tuo metu, kai pradeda dirbti atitinkama nacionalinė RLAA sistema ir atitinkama VPAS.

Eurosistema iš anksto skelbia palūkanų normą, kuri apskaičiuojama kaip paprastoji palūkanų norma pagal „faktinį/360“ dienų skaičiavimo susitarimą. ECB bet kuriuo metu gali pakeisti palūkanų normą, kuri įsigalioja ne anksčiau kaip kitą Eurosistemos darbo dieną (20). Palūkanos už naudojimąsi šia galimybe mokamos grąžinant paskolą.

e)   Laikinas galimybės sustabdymas

Teisė pasinaudoti šia galimybe suteikiama tik atsižvelgiant į ECB tikslus ir bendros pinigų politikos reikalavimus. ECB bet kuriuo metu gali pakeisti galimybės sąlygas arba laikinai ją sustabdyti.

| 4.2. | Indėlių galimybė |
| --- | --- |

4.2.

a)   Priemonės rūšis

Kitos sandorių šalys gali pasinaudoti indėlių galimybe padėdamos vienos nakties indėlius nacionaliniuose centriniuose bankuose. Už indėlius mokama iš anksto nustatyta palūkanų norma. Įprastomis aplinkybėmis už indėlius mokama palūkanų norma sudaro vienos nakties rinkos palūkanų normų „grindis“. Indėlių galimybės sąlygos yra vienodos visoje euro zonoje (21).

b)   Teisinis pagrindas

Už vienos nakties indėlius, priimtus iš kitų sandorių šalių, mokama nustatyto dydžio palūkanų norma. Kitai sandorio šaliai mainais už indėlį nesuteikiamas joks užtikrinimas įkaitu.

c)   Naudojimosi galimybe sąlygos (22)

Įstaigos, tenkinančios bendruosius kitų sandorių šalių tinkamumo kriterijus, nustatytus 2.1 skirsnyje, gali pasinaudoti indėlių galimybe. Teisę pasinaudoti indėlių galimybe suteikia valstybės narės, kurioje įsteigta įstaiga, nacionalinis centrinis bankas. Indėlių galimybe galima naudotis tik tomis dienomis, kai veikia atitinkama nacionalinė RLAA sistema.

Kitai sandorio šaliai gali būti leidžiama pasinaudoti indėlių galimybe išsiuntus prašymą valstybės narės, kurioje įsteigta kita sandorio šalis, nacionaliniam centriniam bankui. Siekiant, kad nacionalinis centrinis bankas galėtų patenkinti prašymą tą pačią dieną, nacionalinis centrinis bankas turi gauti prašymą ne vėliau kaip 30 minučių po faktinio sistemos TARGET uždarymo laiko, kuris paprastai yra 18 vai. ECB laiku (CET laikas) (23), (24). Galutinis prašymo pasinaudoti indėlių galimybe terminas atidedamas dar 30 minučių paskutinę Eurosistemos atsargų laikymo laikotarpio darbo dieną. Prašyme turi būti nurodoma suma, kuri bus padėta kaip indėlis pagal šią galimybę.

Suma, kurią kita sandorio šalis gali padėti kaip indėlį pagal šią galimybę, neribojama.

d)   Terminas ir palūkanų sąlygos

Pagal šią galimybę padėtų indėlių terminas yra viena naktis. Kitų sandorių šalių, kurios tiesiogiai dalyvauja sistemoje TARGET, pagal šią galimybę padėtų indėlių terminas sueina kitą dieną, tuo metu, kai pradeda veikti atitinkama nacionalinė RLAA sistema.

Eurosistema iš anksto skelbia palūkanų normą, kuri apskaičiuojama kaip paprastoji palūkanų norma pagal „faktinį/360“ dienų skaičiavimo susitarimą. ECB bet kuriuo metu gali pakeisti palūkanų normą, kuri įsigalioja ne anksčiau kaip kitą Eurosistemos darbo dieną. Palūkanos už indėlius mokamos suėjus indėlio terminui.

e)   Laikinas galimybės sustabdymas

Teisė pasinaudoti šia galimybe suteikiama tik atsižvelgiant į ECB tikslus ir bendros pinigų politikos reikalavimus. ECB bet kuriuo metu gali pakeisti galimybės sąlygas arba laikinai ją sustabdyti.

5 SKYRIUS

| 5. | PROCEDŪROS |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Konkursų procedūros |
| --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Bendrosios nuostatos |
| --- | --- |

5.1.1.

Eurosistemos atvirosios rinkos operacijos paprastai įgyvendinamos konkurso būdu. Eurosistemos konkurso procedūros atliekamos šešiais operaciniais etapais, kaip parodyta 3 intarpe.

Eurosistemoje skiriamos dvi konkursų rūšys: standartiniai ir greitieji konkursai. Standartinių ir greitųjų konkursų procedūros yra vienodos, išskyrus jų trukmę ir kitų sandorių šalių grupę.

3 INTARPASOperaciniai konkursų procedūrų etapai1 etapas
  Konkurso paskelbimas:a)ECB apie jį paskelbia viešai per naujienų tarnybas;b)nacionaliniai centriniai bankai apie jį paskelbia per nacionalines naujienų tarnybas ir tiesiogiai kitoms sandorių šalims (jeigu mano, kad tai būtina).2 etapas
  Kitų sandorių šalių pasiūlymų parengimas ir pateikimas.
  3 etapas
  Pasiūlymų sąrašo sudarymas Eurosistemoje.
  4 etapas
  Paskirstymas konkurse ir konkurso rezultatų paskelbimas:a)ECB sprendimas dėl paskirstymo;b)paskirstymo rezultato paskelbimas.5 etapas
  Individualių paskirstymo rezultatų patvirtinimas.
  6 etapas
  Atsiskaitymas už sandorius
  (žr. 5.3 skirsnį).

a)   Standartiniai konkursai

Standartiniai konkursai įvykdomi per 24 valandas nuo konkurso paskelbimo iki jo rezultatų patvirtinimo (laikas tarp galutinio pasiūlymų pateikimo termino ir konkurso rezultatų paskelbimo yra apytiksliai dvi valandos). Įprastas standartinių konkursų operacinių etapų laiko grafikas pateiktas l schemoje. ECB gali nuspręsti patikslinti atskirų operacijų laiko grafiką, jei mano, kad tai tikslinga.

Pagrindinės refinansavimo operacijos, ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos ir struktūrinės operacijos (išskyrus vienakrypčius sandorius) visada įgyvendinamos standartinių konkursų būdu. Standartiniuose konkursuose gali dalyvauti kitos sandorių šalys, tenkinančios bendruosius tinkamumo kriterijus, apibrėžtus 2.1 skirsnyje.

Image

b)   Greitieji konkursai

Greitieji konkursai paprastai atliekami per 90 minučių nuo konkurso paskelbimo, o po paskirstymo rezultatų paskelbimo jie iš karto patvirtinami. Įprastas greitųjų konkursų operacinių etapų laiko grafikas pateiktas 2 schemoje. ECB gali nuspręsti patikslinti kai kurių operacijų laiko grafiką, jei mano, kad tai tikslinga. Greitieji konkursai skelbiami tik koreguojamosioms operacijoms atlikti. Pagal 2.2 skirsnyje apibrėžtus kriterijus ir procedūras Eurosistema gali pasirinkti ribotą kitų sandorių šalių skaičių dalyvauti greituosiuose konkursuose.

Image

c)   Fiksuotųjų ir kintamųjų palūkanų konkursai

Eurosistema gali pasirinkti fiksuotųjų palūkanų (kiekio) arba kintamųjų palūkanų (palūkanų) konkursus. Fiksuotųjų palūkanų konkurso atveju ECB nustato palūkanų normą iš anksto, o kitos sandorių šalys siūlo pinigų sumą, už kurią jos nori sudaryti sandorius nustatyta palūkanų norma (25). Kintamųjų palūkanų konkurso atveju kitos sandorių šalys siūlo pinigų sumas ir palūkanų normas, kuriomis jos nori sudaryti sandorius su nacionaliniais centriniais bankais (26).

| 5.1.2. | Konkursų operacijų kalendorius |
| --- | --- |

5.1.2.

a)   Pagrindinės ir ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos

Pagrindinės ir ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos įgyvendinamos pagal Eurosistemos paskelbtą išankstinį kalendorių (27). Kalendorius skelbiamas likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki metų, kuriems jis taikomas, pradžios. Įprastos pagrindinių ir ilgesnės trukmės refinansavimo operacijų įgyvendinimo dienos nurodytos 2 lentelėje. ECB siekia užtikrinti, kad visų valstybių narių kitos sandorių šalys galėtų dalyvauti įgyvendinant pagrindines ir ilgesnės trukmės refinansavimo operacijas. Todėl, sudarydamas šių operacijų kalendorių, ECB atitinkamai patikslina įprastą grafiką, atsižvelgdamas į atskirų valstybių narių bankų ne darbo dienas.

2 LENTELĖ

Įprastos sandorių dienos įgyvendinant pagrindines ir ilgesnės trukmės refinansavimo operacijas

| Operacijos rūšis | Įprasta sandorio diena (T) |
| --- | --- |
| Pagrindinės refinansavimo operacijos | Kiekvieną antradienį |
| Ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos | Paskutinį kiekvieno kalendorinio mėnesio trečiadienį (28) |

Operacijos rūšis

Įprasta sandorio diena (T)

Pagrindinės refinansavimo operacijos

Kiekvieną antradienį

Ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos

Paskutinį kiekvieno kalendorinio mėnesio trečiadienį (28)

b)   Struktūrinės operacijos

Struktūrinės operacijos standartinių konkursų būdu pagal iš anksto paskelbtą kalendorių neįgyvendinamos. Tačiau struktūrinės operacijos paprastai vykdomos ir už jas atsiskaitoma tik tomis dienomis, kurios yra visų valstybių narių nacionalinių centrinių bankų darbo dienos (29).

c)   Koreguojamosios operacijos

Koreguojamosios operacijos pagal iš anksto paskelbtą kalendorių neįgyvendinamos. ECB gali nuspręsti koreguojamąsias operacijas vykdyti bet kurią Eurosistemos darbo dieną. Atliekant šias operacijas, dalyvauja tik tų valstybių narių, kuriose sandorio diena, atsiskaitymo diena ir mokėjimo diena yra NCB darbo dienos, nacionaliniai centriniai bankai.

| 5.1.3. | Konkursų operacijų paskelbimas |
| --- | --- |

5.1.3.

Eurosistemos standartiniai konkursai skelbiami viešai per naujienų tarnybas. Be to, nacionaliniai centriniai bankai apie konkurso operaciją gali paskelbti tiesiogiai kitoms sandorių šalims, nesinaudodami naujienų tarnybomis. Viešame konkurso paskelbimo pranešime paprastai pateikiama tokia informacija:

| — | konkurso operacijos identifikavimo numeris; |
| --- | --- |

—

konkurso operacijos identifikavimo numeris;

| — | konkurso operacijos diena; |
| --- | --- |

—

konkurso operacijos diena;

| — | operacijos rūšis (likvidumo didinimas arba mažinimas ir naudojamos pinigų politikos priemonės rūšis); |
| --- | --- |

—

operacijos rūšis (likvidumo didinimas arba mažinimas ir naudojamos pinigų politikos priemonės rūšis);

| — | operacijos terminas; |
| --- | --- |

—

operacijos terminas;

| — | aukciono rūšis (fiksuotųjų arba kintamųjų palūkanų konkursas); |
| --- | --- |

—

aukciono rūšis (fiksuotųjų arba kintamųjų palūkanų konkursas);

| — | paskirstymo metodas (olandiškasis arba amerikietiškasis aukcionas, kaip nustatyta 5.1.5 skirsnio d punkte); |
| --- | --- |

—

paskirstymo metodas (olandiškasis arba amerikietiškasis aukcionas, kaip nustatyta 5.1.5 skirsnio d punkte);

| — | numatoma operacijos suma (paprastai tik ilgesnės trukmės refinansavimo operacijų atveju); |
| --- | --- |

—

numatoma operacijos suma (paprastai tik ilgesnės trukmės refinansavimo operacijų atveju);

| — | fiksuotoji konkurso palūkanų norma, kaina arba apsikeitimo punktas (fiksuotųjų palūkanų konkursų atveju); |
| --- | --- |

—

fiksuotoji konkurso palūkanų norma, kaina arba apsikeitimo punktas (fiksuotųjų palūkanų konkursų atveju);

| — | minimali (maksimali) priimtina palūkanų norma, kaina, apsikeitimo punktas (jei taikytina); |
| --- | --- |

—

minimali (maksimali) priimtina palūkanų norma, kaina, apsikeitimo punktas (jei taikytina);

| — | operacijos pradžios ir termino suėjimo diena (jei taikytina) arba sumokėjimo už priemonę diena ir priemonės termino suėjimo diena (jeigu išleidžiami skolos sertifikatai); |
| --- | --- |

—

operacijos pradžios ir termino suėjimo diena (jei taikytina) arba sumokėjimo už priemonę diena ir priemonės termino suėjimo diena (jeigu išleidžiami skolos sertifikatai);

| — | operacijos valiutos ir ta valiuta, kurios suma laikoma nustatyta (valiutų apsikeitimo sandorių atveju); |
| --- | --- |

—

operacijos valiutos ir ta valiuta, kurios suma laikoma nustatyta (valiutų apsikeitimo sandorių atveju);

| — | orientacinis dabartinis valiutų kursas, taikomas apskaičiuojant pasiūlymus (valiutų apsikeitimo sandorių atveju); |
| --- | --- |

—

orientacinis dabartinis valiutų kursas, taikomas apskaičiuojant pasiūlymus (valiutų apsikeitimo sandorių atveju);

| — | pasiūlymo didžiausios sumos riba (jeigu yra); |
| --- | --- |

—

pasiūlymo didžiausios sumos riba (jeigu yra);

| — | atskiro paskirstymo mažiausia suma (jeigu yra); |
| --- | --- |

—

atskiro paskirstymo mažiausia suma (jeigu yra);

| — | mažiausias paskirstymų santykis (jeigu yra); |
| --- | --- |

—

mažiausias paskirstymų santykis (jeigu yra);

| — | pasiūlymų pateikimo grafikas; |
| --- | --- |

—

pasiūlymų pateikimo grafikas;

| — | sertifikatų nominalas (skolos sertifikatų išleidimo atveju); |
| --- | --- |

—

sertifikatų nominalas (skolos sertifikatų išleidimo atveju);

| — | emisijos ISIN kodas (skolos sertifikatų išleidimo atveju). |
| --- | --- |

—

emisijos ISIN kodas (skolos sertifikatų išleidimo atveju).

Eurosistema, siekdama padidinti savo koreguojamųjų operacijų skaidrumą, greituosius konkursus paprastai iš anksto skelbia viešai. Tačiau išskirtinėmis aplinkybėmis ECB gali nuspręsti iš anksto viešai neskelbti greitųjų konkursų. Greitieji konkursai skelbiami vadovaujantis ta pačia tvarka kaip ir skelbiant standartinius konkursus. Atliekant greitąjį konkursą, nepriklausomai nuo to, ar jis buvo paskelbtas viešai, ar ne, nacionalinis centrinis bankas tiesiogiai kreipiasi į pasirinktas kitas sandorių šalis.

| 5.1.4. | Kitų sandorių šalių pasiūlymų parengimas ir pateikimas |
| --- | --- |

5.1.4.

Kitų sandorių šalių pasiūlymai turi atitikti nacionalinių centrinių bankų nustatytą pavyzdinę formą, skirtą atitinkamai operacijai. Pasiūlymai turi būti pateikiami valstybės narės, kurioje įsikūrusi įstaiga (jos pagrindinė buveinė arba filialas), nacionaliniam centriniam bankui. Pasiūlymus gali teikti tik vienas kiekvienos valstybės narės įstaigos padalinys (pagrindinė buveinė arba paskirtas filialas).

Kitos sandorių šalys fiksuotųjų palūkanų konkursų atveju savo pasiūlymuose privalo nurodyti pinigų sumą, už kurią jos ketina sudaryti sandorį su nacionaliniais centriniais bankais (30).

Kintamųjų palūkanų konkursų atveju kitos sandorių šalys gali teikti pasiūlymus nurodydamos iki 10 skirtingų palūkanų normų, kainų ar apsikeitimo punktų. Kiekviename pasiūlyme jos turi nurodyti pinigų sumą, už kurią ketina sudaryti sandorį su nacionaliniais centriniais bankais, ir atitinkamą palūkanų normą (31), (32). Palūkanų normos pasiūlymai turi būti išreikšti kaip 0,01 procentinio punkto kartotiniai. Skelbiant kintamųjų palūkanų valiutų apsikeitimo sandorių konkursą, apsikeitimo punktai turi būti skelbiami pagal standartinius rinkos susitarimus, o pasiūlymai turi būti išreikšti kaip 0,01 apsikeitimo punkto kartotiniai.

Pagrindinėms refinansavimo operacijoms teikiamo pasiūlymo mažiausia suma yra l 000 000 eurų. Didesni už šią sumą pasiūlymai turi būti išreikšti kaip 100 000 eurų kartotiniai. Tokios pačios pasiūlymo mažiausios sumos ir jų kartotiniai nustatyti koreguojamosioms ir struktūrinėms operacijoms. Pasiūlymo mažiausia suma atskirai taikoma kiekvienam palūkanų normos, kainos ir apsikeitimo punkto dydžiui.

Kiekvienas nacionalinis centrinis bankas nustato ilgesnės trukmės refinansavimo operacijoms teikiamo pasiūlymo mažiausią sumą nuo 10 000 iki 1 000 000 eurų. Pasiūlymai, didesni už pasiūlymo mažiausią sumą, turi būti išreikšti kaip 10 000 eurų kartotiniai. Pasiūlymo mažiausia suma atskirai taikoma kiekvienam palūkanų normos dydžiui.

ECB gali nustatyti pasiūlymo didžiausios sumos ribą, kad užkirstų kelią neproporcingai dideliems pasiūlymams. Bet kuri tokia pasiūlymo didžiausios sumos riba visuomet nurodoma informaciniame pranešime apie viešojo konkurso paskelbimą.

Visuomet tikimasi, kad kitos sandorių šalys galės padengti joms paskirstytas sumas pakankama tinkamo užtikrinamojo turto suma (33). Atitinkamų nacionalinių centrinių bankų taikomos sutartinės arba reguliavimo priemonės leidžia skirti baudas, jeigu kita sandorio šalis negali pervesti pakankamos užtikrinamojo turto arba pinigų sumos, reikalingos atsiskaityti už konkurso operacijoje jai paskirtą sumą.

Pasiūlymus galima atšaukti iki galutinio pasiūlymų pateikimo termino. Pasiūlymai, pateikti po pranešime apie konkursą nurodyto galutinio termino, laikomi negaliojančiais. Nacionaliniai centriniai bankai nusprendžia, ar buvo laikomasi galutinio termino. Nacionaliniai centriniai bankai atmeta visus kitos sandorio šalies pasiūlymus, jeigu bendra juose nurodyta suma didesnė už ECB nustatytą maksimalios sumos ribą. Nacionaliniai centriniai bankai taip pat atmeta kiekvieną pasiūlymą, kuriame nurodyta suma yra mažesnė už minimalią sumą arba kuriuose nurodyta palūkanų norma, kaina arba apsikeitimo punktas yra mažesni už minimalią ar didesni už maksimalią priimtiną palūkanų normą, kainą arba apsikeitimo punktą. Be to, nacionaliniai centriniai bankai gali atmesti pasiūlymus, kurie yra neišsamūs arba neatitinka nustatytos pavyzdinės formos. Jeigu pasiūlymas atmetamas, atitinkamas nacionalinis centrinis bankas kitai sandorio šaliai apie savo sprendimą praneša iki paskirstymo konkurse.

| 5.1.5. | Paskirstymo konkurse procedūros |
| --- | --- |

5.1.5.

a)   Fiksuotųjų palūkanų konkurso operacijos

Skirstant lėšas fiksuotųjų palūkanų konkursuose, kitų sandorių šalių pateikti pasiūlymai yra susumuojami. Jeigu bendra pasiūlymų suma didesnė už bendrą paskirstyti siūlomą likvidumo sumą, pateikti pasiūlymai tenkinami proporcingai pagal paskirstyti skirtos sumos ir bendros pasiūlymų sumos santykį (žr. 4 intarpą). Kiekvienai kitai sandorio šaliai paskirta suma suapvalinama iki artimiausio sveikojo skaičiaus eurais. Tačiau fiksuotųjų palūkanų konkursuose ECB gali nuspręsti, kad kiekvienam dalyviui yra paskiriama minimali suma arba minimalus santykis.

4 INTARPASPaskirstymas fiksuotųjų palūkanų konkursePaskirstymo dalis procentais yra: Formula.isandorio šaliai paskirstyta suma: Formula,kur:A= bendra paskirstoma suma;n= bendras kitų sandorių šalių skaičius;a
  i
  = i sandorio šalies pasiūlymo suma;all%= paskirstymo dalis procentais;all
  i
  = bendra i sandorio šaliai paskirstyta suma.

b)   Kintamųjų palūkanų konkursai eurais

Skirstant lėšas likvidumo didinimo kintamųjų palūkanų konkursuose eurais, pasiūlymai išvardijami siūlomų palūkanų normų mažėjimo tvarka. Pirmiausiai tenkinami didžiausios palūkanų normos pasiūlymai, po to iš eilės mažėjančių palūkanų normų pasiūlymai tenkinami tol, kol sunaudojamas visas paskirstomas likvidumas. Jeigu, esant mažiausiam priimtinam palūkanų normos dydžiui (ribinei palūkanų normai), bendra pasiūlymų suma yra didesnė už likusią paskirstyti sumą, likusi suma paskirstoma už ribinę palūkanų normą proporcingai pasiūlymams pagal likusios paskirstyti sumos ir bendros pasiūlymo sumos santykį (žr. 5 intarpą). Kiekvienai kitai sandorio šaliai paskirstoma suma suapvalinama iki artimiausio sveikojo skaičiaus eurais.

5 INTARPASPaskirstymas kintamųjų palūkanų konkurse eurais(pavyzdys taikomas pasiūlymams, kai nurodyta palūkanų norma)Paskirstymo dalis procentais pagal ribinę palūkanų normą yra:Formula.Paskirstymas i sandorio šaliai pagal ribinę palūkanų normą yra:Formula.Bendra i sandorio šaliai paskirstyta suma yra:Formula,kur:A= bendra paskirstoma suma;r
  s
  = kitų sandorių šalių pasiūlyta s palūkanų norma;n= bendras kitų sandorių šalių skaičius;a(r
  s
  )
  i
  = i sandorio šalies pasiūlymo suma taikant s palūkanų normą (r
  s
  );a(r
  s
  )= bendra pasiūlyta suma taikant s palūkanų normą (r
  s
  ): Formula;r
  m
  = ribinė palūkanų norma:Formula likvidumo didinimo konkursui;Formula likvidumo mažinimo konkursui;r
  m-1= palūkanų norma prieš ribinę palūkanų normą (paskutinė palūkanų norma, pagal kurią visiškai patenkinami pasiūlymai):Formula likvidumo didinimo konkursui;Formula likvidumo mažinimo konkursui;all%(r
  m
  )= paskirstymo dalis procentais pagal ribinę palūkanų normą;all%(r
  s
  )
  i
  = paskirstymas i sandorio šaliai pagal s palūkanų normą;all
  i
  = bendra i sandorio šaliai paskirstyta suma.

Skirstant lėšas likvidumo mažinimo kintamųjų palūkanų konkursuose eurais (jie gali būti naudojami skolos sertifikatams išleisti ir terminuotiesiems indėliams pritraukti), pasiūlymai išvardijami siūlomų palūkanų normų didėjimo tvarka (arba siūlomų kainų mažėjimo tvarka). Pirmiausia tenkinami pasiūlymai su mažiausia palūkanų norma (didžiausia kaina), po to pasiūlymai su iš eilės didėjančiomis palūkanų normomis (mažėjančiomis kainomis) priimami tol, kol sunaudojamas visas sumažinti skirtas likvidumas. Jeigu, esant didžiausiam priimtinos palūkanų normos (mažiausios kainos) dydžiui (ribinei palūkanų normai arba kainai), bendra pasiūlymų suma yra didesnė už likusią paskirstyti sumą, likusi suma paskirstoma už ribinę palūkanų normą (kainą) proporcingai pasiūlymams pagal likusios paskirstyti sumos ir bendros pasiūlymo sumos santykį (žr. 5 intarpą). Skolos sertifikatų išleidimo atveju kiekvienai kitai sandorio šaliai paskirstoma suma suapvalinama iki artimiausio skolos sertifikatuose nurodytos vertės kartotinio. Kitų likvidumo mažinimo operacijų atveju kiekvienai kitai sandorio šaliai paskirstoma suma suapvalinama iki artimiausio sveikojo skaičiaus eurais.

Kintamųjų palūkanų konkursuose ECB gali nuspręsti kiekvienam laimėjusiam dalyviui paskirstyti minimalią sumą.

c)   Kintamųjų palūkanų valiutų apsikeitimo sandorių konkursai

Skirstant lėšas likvidumo didinimo kintamųjų palūkanų valiutų apsikeitimo sandorių konkursuose, pasiūlymai išvardijami apsikeitimo sandorio kainų punktų (34) didėjimo tvarka. Pirmiausia tenkinami mažiausios apsikeitimo sandorio kainos punktais pasiūlymai, po to iš eilės didėjančių apsikeitimo sandorio kainų punktais pasiūlymai tenkinami tol, kol sunaudojama visa paskirstyti skirta valiutos suma. Jeigu, esant didžiausiai priimtinai apsikeitimo sandorio kainai punktais (ribinei apsikeitimo sandorio kainai punktais), bendra pasiūlymų suma yra didesnė už likusią paskirstyti sumą, likusi suma paskirstoma už ribinę apsikeitimo sandorio kainą punktais proporcingai pasiūlymams pagal likusios paskirstyti sumos ir bendros pasiūlymo sumos santykį (žr. 6 intarpą). Kiekvienai kitai sandorio šaliai paskirstoma suma suapvalinama iki artimiausio sveikojo skaičiaus eurais.

6 INTARPASPaskirstymas kintamųjų palūkanų valiutų apsikeitimo sandorių konkursePaskirstymo dalis procentais pagal ribinę apsikeitimo sandorio kainą punktais yra:Formula.Paskirstymas i sandorio šaliai pagal ribinę apsikeitimo sandorio kainą punktais yra:Formula.Bendra i sandorio šaliai paskirstyta suma yra:Formula,kur:A= bendra paskirstoma suma;Δ
  s
  = kitų sandorių šalių pasiūlyta s apsikeitimo sandorio kaina punktais;n= bendras kitų sandorių šalių skaičius;a(Δ
  s
  )
  i
  = i sandorio šalies pasiūlymo suma taikant s apsikeitimo sandorio kainą punktais (Δ
  s
  );a(Δ
  s
  )= bendra pasiūlyta suma taikant s apsikeitimo sandorio kainą punktais (Δ
  s
  ): Formula;Δ
  m
  = ribinė apsikeitimo sandorio kaina punktais:Formula likvidumo didinimo valiutų apsikeitimo sandoriui;Formula likvidumo mažinimo valiutų apsikeitimo sandoriui;Δ
  m-1= apsikeitimo sandorio kaina punktais prieš ribinę apsikeitimo sandorio kainą punktais (paskutinė apsikeitimo sandorio kaina punktais, pagal kurią visiškai patenkinami pasiūlymai):Formula likvidumo didinimo valiutų apsikeitimo sandoriui;Formula likvidumo mažinimo valiutų apsikeitimo sandoriui;all%(Δ
  m
  )= paskirstymo dalis procentais pagal ribinę apsikeitimo sandorio kainą punktais;all(Δ
  s
  )
  i
  = paskirstymas i sandorio šaliai pagal s apsikeitimo sandorio kainą punktais;all
  i
  = bendra i sandorio šaliai paskirstyta suma.

Skirstant lėšas likvidumo mažinimo kintamųjų palūkanų valiutų apsikeitimo sandorių konkursuose, pasiūlymai išvardijami apsikeitimo sandorių kainų punktais mažėjimo tvarka. Pirmiausia tenkinami didžiausios apsikeitimo sandorio kainos punktais pasiūlymai, po to iš eilės mažėjančių apsikeitimo sandorių kainų punktais pasiūlymai tenkinami tol, kol sunaudojama visa paskirstyti skirta valiutos suma. Jeigu, esant mažiausiai priimtinai apsikeitimo sandorio kainai punktais (ribinei apsikeitimo sandorio kainai punktais), bendra pasiūlymų suma yra didesnė už likusią paskirstyti sumą, likusi suma paskirstoma už ribinę apsikeitimo sandorio kainą punktais proporcingai pasiūlymams pagal likusios paskirstyti sumos ir bendros pasiūlymo sumos santykį (žr. 6 intarpą). Kiekvienai kitai sandorio šaliai paskirstoma suma suapvalinama iki artimiausio sveikojo skaičiaus eurais.

d)   Aukciono rūšis

Kintamųjų palūkanų konkursuose Eurosistema gali taikyti ribinių arba sutartinių palūkanų aukcionų procedūras. Ribinių palūkanų aukcione (olandiškajame aukcione) paskirstymo palūkanų norma, kaina ar apsikeitimo punktas, taikomi visiems patenkintiems pasiūlymams, yra lygūs ribinei palūkanų normai, kainai ar apsikeitimo punktui (kai sunaudojama visa paskirstymo suma). Sutartinių palūkanų aukcione (amerikietiškajame aukcione) paskirstymo palūkanų norma, kaina ar apsikeitimo punktas yra lygūs kiekviename pasiūlyme nurodytai palūkanų normai, kainai ar apsikeitimo punktui.

| 5.1.6. | Konkursų rezultatų paskelbimas |
| --- | --- |

5.1.6.

Standartinių ir greitųjų konkursų rezultatai skelbiami viešai per naujienų tarnybas. Be to, nacionaliniai centriniai bankai paskirstymo rezultatą gali pranešti tiesiogiai kitoms sandorių šalims nesinaudodami naujienų tarnybomis. Viešame pranešime apie konkurso rezultatus paprastai pateikiama ši informacija:

| — | konkurso operacijos identifikavimo numeris; |
| --- | --- |

—

konkurso operacijos identifikavimo numeris;

| — | konkurso operacijos diena; |
| --- | --- |

—

konkurso operacijos diena;

| — | operacijos rūšis; |
| --- | --- |

—

operacijos rūšis;

| — | operacijos terminas; |
| --- | --- |

—

operacijos terminas;

| — | bendra kitų sandorių šalių pasiūlymų Eurosistemai suma; |
| --- | --- |

—

bendra kitų sandorių šalių pasiūlymų Eurosistemai suma;

| — | dalyvių skaičius; |
| --- | --- |

—

dalyvių skaičius;

| — | naudojamos valiutos (valiutų apsikeitimo sandorių atveju); |
| --- | --- |

—

naudojamos valiutos (valiutų apsikeitimo sandorių atveju);

| — | bendra paskirstyta suma; |
| --- | --- |

—

bendra paskirstyta suma;

| — | paskirstymo dalis procentais (fiksuotųjų palūkanų konkursų atveju); |
| --- | --- |

—

paskirstymo dalis procentais (fiksuotųjų palūkanų konkursų atveju);

| — | dabartinis valiutų kursas (valiutų apsikeitimo sandorių atveju); |
| --- | --- |

—

dabartinis valiutų kursas (valiutų apsikeitimo sandorių atveju);

| — | priimta ribinė palūkanų norma, kaina ar apsikeitimo punktas ir paskirstymo dalis procentais pagal ribinę palūkanų normą, kainą ar apsikeitimo punktą (kintamųjų palūkanų konkursų atveju); |
| --- | --- |

—

priimta ribinė palūkanų norma, kaina ar apsikeitimo punktas ir paskirstymo dalis procentais pagal ribinę palūkanų normą, kainą ar apsikeitimo punktą (kintamųjų palūkanų konkursų atveju);

| — | minimali siūloma kaina, maksimali siūloma kaina ir paskirstytos sumos kainos svertinis vidurkis (sutartinių kainų aukcionų atveju); |
| --- | --- |

—

minimali siūloma kaina, maksimali siūloma kaina ir paskirstytos sumos kainos svertinis vidurkis (sutartinių kainų aukcionų atveju);

| — | operacijos pradžios ir termino suėjimo diena (jei taikytina) arba sumokėjimo už priemonę diena ir priemonės termino suėjimo diena (jeigu išleidžiami skolos sertifikatai); |
| --- | --- |

—

operacijos pradžios ir termino suėjimo diena (jei taikytina) arba sumokėjimo už priemonę diena ir priemonės termino suėjimo diena (jeigu išleidžiami skolos sertifikatai);

| — | minimali individualaus įsigijimo suma (jeigu yra); |
| --- | --- |

—

minimali individualaus įsigijimo suma (jeigu yra);

| — | minimalus paskirstymo santykis (jeigu yra); |
| --- | --- |

—

minimalus paskirstymo santykis (jeigu yra);

| — | sertifikatų nominalas (skolos sertifikatų išleidimo atveju); |
| --- | --- |

—

sertifikatų nominalas (skolos sertifikatų išleidimo atveju);

| — | emisijos ISIN kodas (skolos sertifikatų išleidimo atveju). |
| --- | --- |

—

emisijos ISIN kodas (skolos sertifikatų išleidimo atveju).

Nacionaliniai centriniai bankai laimėjusioms kitoms sandorių šalims tiesiogiai patvirtins individualaus paskirstymo rezultatą.

| 5.2. | Dvišalių operacijų procedūros |
| --- | --- |

5.2.

a)   Bendrosios nuostatos

Nacionaliniai centriniai bankai gali įgyvendinti operacijas taikydami dvišales procedūras (35). Šias procedūras galima taikyti koreguojamosioms atvirosios rinkos operacijoms ir struktūrinėms vienakryptėms operacijoms. Plačiąja prasme dvišalės operacijos apibrėžiamos kaip bet kurios procedūros, kai Eurosistema sudaro sandorį su viena arba keliomis kitomis sandorių šalimis neskelbdama konkurso. Šiuo atveju galima išskirti dvi skirtingas dvišalių procedūrų rūšis: operacijos, kai Eurosistema tiesiogiai kreipiasi į kitas sandorių šalis, ir operacijos, įgyvendinamos per vertybinių popierių biržas ir rinkos tarpininkus.

b)   Tiesioginis bendravimas su kitomis sandorių šalimis

Taikydami šią procedūrą, nacionaliniai centriniai bankai tiesiogiai kreipiasi į vieną arba kelias vietines kitas sandorių šalis, kurios atrenkamos pagal 2.2 skirsnyje apibūdintus kriterijus. Vadovaudamiesi tiksliais ECB nurodymais nacionaliniai centriniai bankai sprendžia, ar sudaryti sandorį su kitomis sandorių šalimis. Už sandorius atsiskaitoma per nacionalinius centrinius bankus.

Jeigu ECB valdančioji taryba nuspręstų, kad išskirtinėmis aplinkybėmis pats ECB (arba vienas ar keli nacionaliniai centriniai bankai, veikdami kaip ECB operacijų padaliniai) gali įgyvendinti dvišales operacijas, tokių operacijų procedūros būtų atitinkamai suderintos. Šiuo atveju ECB (arba nacionalinis centrinis bankas ar bankai, veikdami kaip ECB operacijų padalinys) tiesiogiai kreiptųsi į vieną arba kelias kitas sandorių šalis euro zonoje, atrinktas pagal 2.2 skirsnyje apibudintus kriterijus. ECB (arba nacionalinis centrinis bankas ar bankai, veikdami kaip ECB operacijų padalinys) spręstų, ar sudaryti sandorį su kitomis sandorių šalimis. Nepaisant to, už sandorius būtų atsiskaitoma decentralizuotai per nacionalinius centrinius bankus.

Dvišalės operacijos, įgyvendinamos tiesiogiai bendraujant su kitomis sandorių šalimis, gali būti taikomos grįžtamiesiems sandoriams, vienakrypčiams sandoriams, valiutų apsikeitimo sandoriams ir terminuotiesiems indėliams pritraukti.

c)   Operacijos, įgyvendinamos per vertybinių popierių biržas ir rinkos tarpininkus

Nacionaliniai centriniai bankai gali sudaryti vienakrypčius sandorius per vertybinių popierių biržas ir rinkos tarpininkus. Šioms operacijoms a priori nenustatyti kitų sandorių šalių apribojimai, o procedūros derinamos atsižvelgiant į rinkos susitarimus dėl sandoriui naudojamų skolos priemonių. ECB valdančioji taryba nusprendžia, ar išskirtinėmis aplinkybėmis pats ECB (arba vienas ar keli nacionaliniai centriniai bankai, veikdami kaip ECB operacijų padaliniai) gali įgyvendinti koreguojamąsias vienakryptes operacijas per vertybinių popierių biržas ir rinkos tarpininkus.

d)   Dvišalių operacijų paskelbimas

Paprastai apie dvišales operacijas iš anksto viešai neskelbiama. Be to, ECB gali nuspręsti viešai neskelbti dvišalių operacijų rezultatų.

e)   Operacijų dienos

ECB gali nuspręsti koreguojamąsias dvišales operacijas vykdyti bet kurią Eurosistemos darbo dieną. Tokiose operacijose dalyvauja tik tų valstybių narių, kuriose sandorio diena, atsiskaitymo diena ir apmokėjimo diena yra NCB darbo dienos, nacionaliniai centriniai bankai.

Vienakryptes dvišalės operacijos struktūriniais tikslais paprastai vykdomos ir už jas atsiskaitoma tik visų valstybių narių nacionalinių centrinių bankų darbo dienomis.

| 5.3. | Atsiskaitymo procedūros |
| --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | Bendrosios nuostatos |
| --- | --- |

5.3.1.

Už pinigų sandorius, susijusius su Eurosistemos nuolatinių galimybių naudojimu arba dalyvavimu atliekant atvirosios rinkos operacijas, atsiskaitoma į kitų sandorių šalių sąskaitas nacionaliniuose centriniuose bankuose (arba į atsiskaitymo bankų, dalyvaujančių sistemoje TARGET, sąskaitas). Už pinigų sandorius atsiskaitoma tik po to (arba tuo pat metu), kai galutinai pervedamas šios operacijos užtikrinamasis turtas. Tai reiškia, kad užtikrinamasis turtas turi būti iš anksto pervestas į pasaugos sąskaitą nacionaliniuose centriniuose bankuose arba su minėtais nacionaliniais centriniais bankais už jį turi būti atsiskaityta pagal vienalaikio vertybinių popierių ir lėšų pateikimo principą. Užtikrinamasis turtas pervedamas per kitų sandorių šalių vertybinių popierių atsiskaitomąsias sąskaitas VPAS, kurios atitinka ECB būtinuosius standartus (36). Kitos sandorių šalys, neturinčios pasaugos sąskaitos nacionaliniame centriniame banke arba vertybinių popierių atsiskaitomosios sąskaitos VPAS, atitinkančioje ECB būtinuosius standartus, gali atsiskaityti už užtikrinamojo turto sandorius per korespondentinės kredito įstaigos vertybinių popierių atsiskaitomąją sąskaitą arba pasaugos sąskaitą.

Nuostatos, susijusios su atsiskaitymo procedūromis, išsamiau apibrėžtos nacionalinių centrinių bankų (arba ECB) sutartinėse priemonėse, taikomose konkrečioms pinigų politikos priemonėms. Nacionalinių centrinių bankų atsiskaitymo procedūros gali šiek tiek skirtis dėl nacionalinės teisės ir operacijų praktikos skirtumų.

| 5.3.2. | Atsiskaitymas už atvirosios rinkos operacijas |
| --- | --- |

5.3.2.

Už atvirosios rinkos operacijas pagal standartinius konkursus (pagrindines refinansavimo operacijas, ilgesnės trukmės refinansavimo operacijas ir struktūrines operacijas) paprastai atsiskaitoma pirmą dieną po sandorio sudarymo, kai veikia visos atitinkamos nacionalinės RLAA sistemos ir visos atitinkamos VPAS. Iš principo Eurosistema siekia už sandorius, susijusius su jos atvirosios rinkos operacijomis, atsiskaityti tuo pat metu su visų valstybių narių visomis kitomis sandorių šalimis, kurios yra pateikusios pakankamą užtikrinamąjį turtą. Tačiau dėl operacinių suvaržymų ir techninių VPAS ypatybių atsiskaitymo už atvirosios rinkos operacijas laikas dienos metu gali būti skirtingas euro zonoje. Atsiskaitymo už pagrindines ir ilgesnės trukmės refinansavimo operacijas laikas paprastai sutampa su atlyginimo už atitinkamo termino ankstesnę operaciją laiku.

Eurosistema siekia už atvirosios rinkos operacijas pagal greituosius konkursus ir dvišales procedūras atsiskaityti sandorio dieną. Tačiau dėl operacinių priežasčių Eurosistema kartais gali šioms operacijoms taikyti kitą atsiskaitymo laiką, ypač sudarydama vienakrypčius sandorius (koregavimo ir struktūriniais tikslais) ir valiutų apsikeitimo sandorius (žr. 3 lentelę).

3 LENTELĖ

Įprastos atsiskaitymo už Eurosistemos atvirosios rinkos operacijas dienos (37)

| Pinigų politikos priemonė | Atsiskaitymo už operacijas pagal standartinius konkursus diena | Atsiskaitymo už operacijas pagal greituosius konkursus ir dvišales procedūras diena |
| --- | --- | --- |
| Grįžtamieji sandoriai | T+1 (38) | T |
| Vienakrypčiai sandoriai | — | Pagal rinkos susitarimą dėl užtikrinamojo turto |
| Skolos sertifikatu išleidimas | T+1 | — |
| Valiutu apsikeitimo sandoriai | — | T, T + 1 arba T + 2 |
| Terminuotųjų indėlių pritraukimas | — | T |

Pinigų politikos priemonė

Atsiskaitymo už operacijas pagal standartinius konkursus diena

Atsiskaitymo už operacijas pagal greituosius konkursus ir dvišales procedūras diena

Grįžtamieji sandoriai

T+1 (38)

T

Vienakrypčiai sandoriai

—

Pagal rinkos susitarimą dėl užtikrinamojo turto

Skolos sertifikatu išleidimas

T+1

—

Valiutu apsikeitimo sandoriai

—

T, T + 1 arba T + 2

Terminuotųjų indėlių pritraukimas

—

T

| 5.3.3. | Dienos pabaigos procedūros |
| --- | --- |

5.3.3.

Dienos pabaigos procedūros nurodytos dokumentuose, susijusiuose su nacionalinėmis RLAA sistemomis ir sistema TARGET. Paprastai sistemos TARGET uždarymo laikas yra 18 val. ECB laiku (CET). Po uždarymo laiko mokėjimo pavedimai nepriimami apdoroti nacionalinėse RLAA sistemose, tačiau mokėjimo pavedimai, priimti iki uždarymo laiko, tvarkomi toliau. Kitų sandorių šalių prašymai pasinaudoti ribinio skolinimosi galimybe arba indėlių galimybe turi būti pateikti atitinkamam nacionaliniam centriniam bankui ne vėliau kaip 30 minučių po faktinio sistemos TARGET uždarymo laiko (39).

Bet kuris tinkamų kitų sandorių šalių neigiamas likutis atsiskaitomojoje sąskaitoje (nacionalinėse RLAA sistemose), likęs pabaigus dienos pabaigos kontrolės procedūras, automatiškai laikomas prašymu leisti pasinaudoti ribinio skolinimosi galimybe (žr. 4.1 skirsnį).

6 SKYRIUS

| 6. | TINKAMAS TURTAS |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Bendrosios nuostatos |
| --- | --- |

6.1.

ECB statuto 18 straipsnio l dalis leidžia ECB ir nacionaliniams centriniams bankams atlikti užtikrinamojo turto pirkimo ir pardavimo sandorius finansų rinkose sudarant vienakrypčius arba atpirkimo sandorius ir nustato, kad visos Eurosistemos kredito operacijos būtų pagrįstos pakankamu įkaitu. Todėl visos Eurosistemos likvidumo didinimo operacijos yra užtikrintos turtu, kurį kitos sandorių šalys pateikia perleisdamos nuosavybės teises į turtą (vienakrypčių arba atpirkimo sandorių atveju) arba kaip įkaitą, suteiktą už atitinkamą turtą (įkaitu užtikrintų paskolų atveju) (40).

Siekiant apsaugoti Eurosistemą nuo nuostolių atliekant pinigų politikos operacijas, užtikrinti vienodą kitų sandorių šalių traktavimą ir padidinti operacinį efektyvumą, užtikrinamasis turtas turi atitikti tam tikrus kriterijus, kad jį būtų galima naudoti Eurosistemos pinigų politikos operacijoms.

Įkūrus Ekonominę ir pinigų sąjungą, reikėjo skirti reikiamą dėmesį esamiems finansinių struktūrų valstybėse narėse skirtumams. Todėl pirmiausia dėl Eurosistemos vidaus priežasčių turtas, kurį galima naudoti Eurosistemos pinigų politikos operacijoms, suskirstytas į dvi kategorijas. Šios kategorijos atitinkamai vadinamos pirmojo lygio turtu ir antrojo lygio turtu:

| — | pirmojo lygio turtą sudaro antrinę rinką turinčios skolos priemonės, atitinkančios vienodus visoje euro zonoje taikomus ECB nustatytus tinkamumo kriterijus; |
| --- | --- |

—

pirmojo lygio turtą sudaro antrinę rinką turinčios skolos priemonės, atitinkančios vienodus visoje euro zonoje taikomus ECB nustatytus tinkamumo kriterijus;

| — | antrojo lygio turtą sudaro papildomas antrinę rinką turintis ir antrinės rinkos neturintis turtas, kuris ypač svarbus nacionalinėms finansų rinkoms ir bankų sistemoms, ir kuriam tinkamumo kriterijus nustato nacionaliniai centriniai bankai, kuriems taikomi ECB nustatyti minimalūs tinkamumo kriterijai. Specifiniai tinkamumo kriterijai, kuriuos atitinkami nacionaliniai centriniai bankai taiko antrojo lygio turtui, turi būti suderinti su ECB. |
| --- | --- |

—

antrojo lygio turtą sudaro papildomas antrinę rinką turintis ir antrinės rinkos neturintis turtas, kuris ypač svarbus nacionalinėms finansų rinkoms ir bankų sistemoms, ir kuriam tinkamumo kriterijus nustato nacionaliniai centriniai bankai, kuriems taikomi ECB nustatyti minimalūs tinkamumo kriterijai. Specifiniai tinkamumo kriterijai, kuriuos atitinkami nacionaliniai centriniai bankai taiko antrojo lygio turtui, turi būti suderinti su ECB.

Nėra jokio skirtumo tarp abiejų lygių turto kokybės ir tinkamumo įvairioms Eurosistemos pinigų politikos operacijų rūšims (išskyrus tai, kad Eurosistemą dažniausiai nenaudoja antrojo lygio turto vienakrypčiams sandoriams). Eurosistemos pinigų politikos operacijoms tinkamas turtas gali būti naudojamas ir kaip dienos paskolos užtikrinamasis turtas.

Pirmojo ir antrojo lygio turtui taikomos rizikos kontrolės priemonės, išdėstytos 6.4 skirsnyje. Eurosistemos kitos sandorių šalys gali naudoti tinkamą turtą tarptautinėms operacijoms, t. y. jos gali gauti lėšų iš valstybės narės, kurioje yra įsteigtos, nacionalinio centrinio banko, panaudodamos turtą, kuris yra kitoje valstybėje narėje (žr. 6.6 skirsnį).

Eurosistemą šiuo metu rengiasi pradėti taikyti Eurosistemos kredito operacijoms tinkamo įkaito bendrą sąrašą (toliau — bendras sąrašas). Bendras sąrašas bus taikomas nuosekliai ir galiausiai pakeis dabartinę tinkamo įkaito dviejų lygių sistemą. Daugelis tinkamo turto kategorijų, kurios dabar yra įtrauktos į antrojo lygio turtą, bus tinkamos pagal bendrą sąrašą. Keletas antrojo lygio turto kategorijų, kurios neatitinka tinkamumo kriterijų, kad būtų įtrauktos į bendrą sąrašą, nuosekliai bus panaikintos.

Pirmas bendro sąrašo taikymo etapas apėmė šiuos punktus:

| a) | į pirmojo lygio turtą įtraukta nauja anksčiau buvusi netinkamu įkaitu kategorija, būtent euru denominuotos skolos priemonės, išleistos subjektų, įkurtų tose Dešimties grupės (G10) šalyse, kurios nepriklauso Europos ekonominei erdvei (EEE); |
| --- | --- |

a)

į pirmojo lygio turtą įtraukta nauja anksčiau buvusi netinkamu įkaitu kategorija, būtent euru denominuotos skolos priemonės, išleistos subjektų, įkurtų tose Dešimties grupės (G10) šalyse, kurios nepriklauso Europos ekonominei erdvei (EEE);

| b) | pakoreguoti standartai, kuriuos turi atitikti nereguliuojamos rinkos, kad būtų priimtinos Eurosistemai; |
| --- | --- |

b)

pakoreguoti standartai, kuriuos turi atitikti nereguliuojamos rinkos, kad būtų priimtinos Eurosistemai;

| c) | išbraukti nuosavybės vertybiniai popieriai iš antrojo lygio turto sąrašų tose šalyse, kurios šiuo metu juos laiko tinkamais. |
| --- | --- |

c)

išbraukti nuosavybės vertybiniai popieriai iš antrojo lygio turto sąrašų tose šalyse, kurios šiuo metu juos laiko tinkamais.

Šie pakeitimai imti taikyti nedelsiant ir yra išdėstyti 6.2 ir 6.3 skirsniuose. Tačiau, kadangi jie reikš tam tikrus tinkamo įkaito sąrašo pakeitimus, sukurtos taisyklės turtui iš šio sąrašo išbraukti. Įvertintos kaip nepriimtinos skolos priemonės, kurios yra listinguojamos, kotiruojamos ar kuriomis prekiaujama nereguliuojamose rinkose, bus ir toliau priimtinos iki 2007 m. gegužės mėn.

Kiti pakeitimai, taikant bendrą sąrašą, bus padaryti vėliau (žr. 7 intarpą).

7 INTARPASTolesni bendro įkaito sąrašo taikymo etapaiAntrame bendro sąrašo taikymo etape ECB valdančioji taryba iš principo patvirtino, kad į bendrą sąrašą įtraukiamos visų euro zonos šalių bankų paskolos, taip pat antrinės rinkos neturinčios mažmeninės hipoteka užtikrintos skolos priemonės, iš kurių šiuo metu tik Airijos hipoteka užtikrinti vekseliai yra tinkami įkaitui. Baigiama tikslinti bankų paskolų tinkamumo detales ir jų įtraukimo laiką, ir tai bus paskelbta laiku, kai bus išspręsti įgyvendinimo klausimai.Bus užtikrintas Valdančiosios tarybos ankstesnių ir būsimų sprendimų dėl įkaito sistemos nuoseklumas.

| 6.2. | Pirmojo lygio turtas |
| --- | --- |

6.2.

ECB parengia ir tvarko pirmojo lygio turto sąrašą. Šis sąrašas skelbiamas viešai (41).

ECB išleisti skolos sertifikatai į sąrašą įtraukti kaip pirmojo lygio turtas. Nacionalinių centrinių bankų skolos sertifikatai, išleisti iki euro įvedimo atitinkamoje valstybėje narėje, taip pat įtraukiami į pirmojo lygio turto sąrašą.

Kitam pirmojo lygio turtui taikomi šie tinkamumo kriterijai (taip pat žr. 4 lentelę):

| — | Tai turi būti skolos priemonės su: a) fiksuota, besąlygiškai nustatyta pagrindine suma ir b) su atkarpa, dėl kurios negali atsirasti neigiamas pinigų srautas. Be to, tai turi būti viena iš šių atkarpų: i) nulinė atkarpa; ii) fiksuotųjų palūkanų atkarpa arba iii) kintamųjų palūkanų atkarpa, susieta su nuoroda į palūkanų normą. Atkarpos dydis gali būti susietas su paties emitento reitingo pasikeitimu. Be to, galima naudoti ir pagal infliaciją indeksuotas obligacijas. Šios savybės turi būti išlaikomos iki įsipareigojimo išpirkimo (42). |
| --- | --- |

—

Tai turi būti skolos priemonės su: a) fiksuota, besąlygiškai nustatyta pagrindine suma ir b) su atkarpa, dėl kurios negali atsirasti neigiamas pinigų srautas. Be to, tai turi būti viena iš šių atkarpų: i) nulinė atkarpa; ii) fiksuotųjų palūkanų atkarpa arba iii) kintamųjų palūkanų atkarpa, susieta su nuoroda į palūkanų normą. Atkarpos dydis gali būti susietas su paties emitento reitingo pasikeitimu. Be to, galima naudoti ir pagal infliaciją indeksuotas obligacijas. Šios savybės turi būti išlaikomos iki įsipareigojimo išpirkimo (42).

| — | Jis turi atitikti aukštus kredito standartus. Įvertindamas skolos priemonės kredito standartą, ECB atsižvelgia, inter alia, į rinkos tarpininkų nurodytus reitingus, finansiškai patikimų garantų (43) pateiktas garantijas ir tam tikrus institucinius kriterijus, kurie užtikrintų ypač didelę skolos priemonių turėtojų apsaugą (44). |
| --- | --- |

—

Jis turi atitikti aukštus kredito standartus. Įvertindamas skolos priemonės kredito standartą, ECB atsižvelgia, inter alia, į rinkos tarpininkų nurodytus reitingus, finansiškai patikimų garantų (43) pateiktas garantijas ir tam tikrus institucinius kriterijus, kurie užtikrintų ypač didelę skolos priemonių turėtojų apsaugą (44).

| — | Jis turi būti perleidžiamas nematerialiu pavidalu. |
| --- | --- |

—

Jis turi būti perleidžiamas nematerialiu pavidalu.

| — | Jis turi būti pateiktas arba įregistruotas (išleistas) EEE, centriniame banke arba centriniame vertybinių popierių depozitoriume (CVPD), kuris atitinka ECB nustatytus būtinuosius standartus. Jis turi būti laikomas (už jį atsiskaitoma) euro zonoje esančioje Eurosistemos sąskaitoje arba VPAS, kuri atitinka ECB nustatytus standartus (kad įforminimas ir realizavimas būtų atliekamas pagal euro zonos šalies teisę). Jeigu CVPD, kuriame turtas buvo išleistas, ir VPAS, kurioje jis laikomas, nesutampa, abi įstaigos turi būti sujungtos jungtimi, kurią yra patvirtinęs ECB (45); |
| --- | --- |

—

Jis turi būti pateiktas arba įregistruotas (išleistas) EEE, centriniame banke arba centriniame vertybinių popierių depozitoriume (CVPD), kuris atitinka ECB nustatytus būtinuosius standartus. Jis turi būti laikomas (už jį atsiskaitoma) euro zonoje esančioje Eurosistemos sąskaitoje arba VPAS, kuri atitinka ECB nustatytus standartus (kad įforminimas ir realizavimas būtų atliekamas pagal euro zonos šalies teisę). Jeigu CVPD, kuriame turtas buvo išleistas, ir VPAS, kurioje jis laikomas, nesutampa, abi įstaigos turi būti sujungtos jungtimi, kurią yra patvirtinęs ECB (45);

| — | Jis turi būti išreikštas eurais (46). |
| --- | --- |

—

Jis turi būti išreikštas eurais (46).

| — | Jis turi būti išleistas (arba garantuotas) EEE įsteigtų įstaigų (47). Skolos priemonės taip pat gali būti išleistos įstaigų, įsteigtų G10 šalyse (48), nepriklausančiose EEE. Pastaruoju atveju skolos priemonės gali būti laikomos tinkamomis tik tokiu atveju, jei Eurosistema įsitikina, kad jos teisės bus tinkamai, kaip nustatyta Eurosistemos, ginamos atitinkamų G10 šalių, nepriklausančių EEE, įstatymų. Šiuo tikslu, prieš turtą paskelbiant tinkamu Eurosistemai turi būti pateikta priimtinos formos ir turinio teisinė nuomonė. |
| --- | --- |

—

Jis turi būti išleistas (arba garantuotas) EEE įsteigtų įstaigų (47). Skolos priemonės taip pat gali būti išleistos įstaigų, įsteigtų G10 šalyse (48), nepriklausančiose EEE. Pastaruoju atveju skolos priemonės gali būti laikomos tinkamomis tik tokiu atveju, jei Eurosistema įsitikina, kad jos teisės bus tinkamai, kaip nustatyta Eurosistemos, ginamos atitinkamų G10 šalių, nepriklausančių EEE, įstatymų. Šiuo tikslu, prieš turtą paskelbiant tinkamu Eurosistemai turi būti pateikta priimtinos formos ir turinio teisinė nuomonė.

| — | Jis turi būti listinguojamas arba kotiruojamos reguliuojamoje rinkoje, kaip numatyta 2004 m. balandžio 21d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų (49), arba listinguojamas, kotiruojamas arba parduodamas tam tikrose nereguliuojamose rinkose, kurias nurodo ECB (50). Nereguliuojamų rinkų vertinimui Eurosistema yra nustačiusi tris principus — saugumo, skaidrumo ir prieinamumo (51). Be to, nustatydamas atskirų skolos priemonių tinkamumą, ECB gali atsižvelgti į rinkos likvidumą. |
| --- | --- |

—

Jis turi būti listinguojamas arba kotiruojamos reguliuojamoje rinkoje, kaip numatyta 2004 m. balandžio 21d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų (49), arba listinguojamas, kotiruojamas arba parduodamas tam tikrose nereguliuojamose rinkose, kurias nurodo ECB (50). Nereguliuojamų rinkų vertinimui Eurosistema yra nustačiusi tris principus — saugumo, skaidrumo ir prieinamumo (51). Be to, nustatydamas atskirų skolos priemonių tinkamumą, ECB gali atsižvelgti į rinkos likvidumą.

Nepaisant to, kad skolos priemonės įtrauktos į pirmojo lygio turto sąrašą, kita sandorio šalis negali jų pateikti kaip užtikrinamojo turto, jeigu jas išleido arba garantavo ši sandorio šalis arba kitas subjektas, su kuriuo ji yra susijusi artimais ryšiais (52), (53), (54).

Nepaisant jų įtraukimo į pirmojo lygio turto sąrašą, nacionaliniai centriniai bankai gali nuspręsti nepripažinti užtikrinamuoju turtu toliau išvardytų priemonių:

| — | skolos priemonių, kurios turi būti grąžintos iki pinigų politikos operacijos, kuriai jos naudojamos kaip užtikrinamasis turtas, termino suėjimo dienos (55); |
| --- | --- |

—

skolos priemonių, kurios turi būti grąžintos iki pinigų politikos operacijos, kuriai jos naudojamos kaip užtikrinamasis turtas, termino suėjimo dienos (55);

| — | skolos priemonių, už kurias įplaukos (pvz., atkarpų mokėjimai) gaunamos laikotarpiu iki pinigų politikos operacijos, kuriai jos naudojamos kaip užtikrinamasis turtas, termino suėjimo dienos. |
| --- | --- |

—

skolos priemonių, už kurias įplaukos (pvz., atkarpų mokėjimai) gaunamos laikotarpiu iki pinigų politikos operacijos, kuriai jos naudojamos kaip užtikrinamasis turtas, termino suėjimo dienos.

Visą pirmojo lygio turtą galima naudoti tarptautinėms operacijoms visoje euro zonoje. Tai reiškia, kad visos Eurosistemos kitos sandorių šalys gali panaudoti tokį turtą arba per jų jungtį su vietos VPAS arba remdamosi kitokiais tinkamais susitarimais, kad gautų paskolą iš valstybės narės, kurioje ji yra įsteigta, nacionalinio centrinio banko (žr. 6.6 skirsnį).

Pirmojo lygio turtą galima naudoti visoms pinigų politikos operacijoms, kurios yra grindžiamos užtikrinamuoju turtu, t. y. grįžtamiesiems ir vienakrypčiams atvirosios rinkos sandoriams bei ribinio skolinimosi galimybei.

| 6.3. | Antrojo lygio turtas |
| --- | --- |

6.3.

Be skolos priemonių, tenkinančių pirmojo lygio tinkamo turto kriterijus, nacionaliniai centriniai bankai gali laikyti tinkamu ir kitą turtą. Tai antrojo lygio turtas, kuris ypač svarbus jų nacionalinėms finansų rinkoms ir bankų sistemoms. Antrojo lygio tinkamo turto kriterijus nustato nacionaliniai centriniai bankai atsižvelgdami į toliau išvardytus būtinuosius tinkamumo kriterijus. Specifinius nacionalinius antrojo lygio tinkamo turto kriterijus turi patvirtinti ECB. Nacionaliniai centriniai bankai parengia ir tvarko nacionalinius tinkamo antrojo lygio turto sąrašus. Šie sąrašai yra skelbiami viešai (56).

Antrojo lygio turtas turi tenkinti šiuos būtinus tinkamumo kriterijus (taip pat žr. 4 lentelę):

| — | Tai gali būti skolos priemonės (antrinę rinką turinčios arba antrinės rinkos neturinčios) su: a) fiksuota, besąlygiškai nustatyta pagrindine suma ir b) su atkarpa, dėl kurios negali atsirasti neigiamas pinigų srautas. Be to, tai turi būti viena iš šių atkarpų: i) nulinė atkarpa, ii) fiksuotųjų palūkanų atkarpa arba iii) kintamųjų palūkanų atkarpa, susieta su nuoroda į palūkanų normą. Atkarpa gali būti susieta su paties emitento reitingo pasikeitimu. Be to, galima naudoti ir pagal infliaciją indeksuotas obligacijas. Šios savybės turi būti išlaikomos iki įsipareigojimo išpirkimo.
  4 LENTELĖ
  Eurosistemos pinigų politikos operacijoms tinkamas turtas








  Kriterijai | Pirmasis lygis | Antrasis lygis |
| --- | --- | --- | --- |
| Turto rūšis | — | ECB skolos sertifikatai |

—

Tai gali būti skolos priemonės (antrinę rinką turinčios arba antrinės rinkos neturinčios) su: a) fiksuota, besąlygiškai nustatyta pagrindine suma ir b) su atkarpa, dėl kurios negali atsirasti neigiamas pinigų srautas. Be to, tai turi būti viena iš šių atkarpų: i) nulinė atkarpa, ii) fiksuotųjų palūkanų atkarpa arba iii) kintamųjų palūkanų atkarpa, susieta su nuoroda į palūkanų normą. Atkarpa gali būti susieta su paties emitento reitingo pasikeitimu. Be to, galima naudoti ir pagal infliaciją indeksuotas obligacijas. Šios savybės turi būti išlaikomos iki įsipareigojimo išpirkimo.

4 LENTELĖ

Eurosistemos pinigų politikos operacijoms tinkamas turtas

Kriterijai

Pirmasis lygis

Antrasis lygis

Turto rūšis

—

ECB skolos sertifikatai

| — | Kitos antrinę rinką turinčios skolos priemonės (57), (58) |
| --- | --- |

—

Kitos antrinę rinką turinčios skolos priemonės (57), (58)

| — | Antrinę rinką turinčios skolos priemonės (57) |
| --- | --- |

—

Antrinę rinką turinčios skolos priemonės (57)

| — | Antrinės rinkos neturinčios skolos priemonės (57) |
| --- | --- |

—

Antrinės rinkos neturinčios skolos priemonės (57)

Atsiskaitymo tvarka

Priemonės turi būti centralizuotai laikomos nematerialiu pavidalu nacionaliniuose centriniuose bankuose arba VPAS, atitinkančiose ECB būtinuosius standartus

Turtas turi būti lengvai prieinamas nacionaliniam centriniam bankui, kuris jį įtraukė į savo antrojo lygio turto sąrašą

Emitento rūšis

| — | Centriniai bankai |
| --- | --- |

—

Centriniai bankai

| — | Valstybinis sektorius |
| --- | --- |

—

Valstybinis sektorius

| — | Privatus sektorius (59) |
| --- | --- |

—

Privatus sektorius (59)

| — | Tarptautinės ir supranacionalinės įstaigos |
| --- | --- |

—

Tarptautinės ir supranacionalinės įstaigos

| — | Valstybinis sektorius |
| --- | --- |

—

Valstybinis sektorius

| — | Privatus sektorius (60) |
| --- | --- |

—

Privatus sektorius (60)

Kredito standartas

Turtą ECB turi vertinti kaip aukštos kredito kokybės (tai gali būti EEE garanto, kurį ECB laiko finansiškai patikimu, tinkama garantija)

Nacionalinis centrinis bankas, kuris turtą įtraukė į savo antrojo lygio turto sąrašą, tokį turtą turi vertinti kaip aukštos kredito kokybės (tai gali būti euro zonos garanto, kurį nacionalinis centrinis bankas, įtraukęs turtą į savo antrojo lygio sąrašą, laiko finansiškai patikimu, tinkama garantija)

Emitento įsteigimo vieta

EEE ir G10 Šalys, nepriklausančios EEE (61)

Euro zona

Garanto įsteigimo vieta

EEE

Euro zona

Turto buvimo vieta

| — | Emisijos vieta: EEE |
| --- | --- |

—

Emisijos vieta: EEE

| — | Atsiskaitymo vieta: euro zona (62) |
| --- | --- |

—

Atsiskaitymo vieta: euro zona (62)

Euro zona (62)

Valiuta

Eurai (63)

Eurai (63)

Tarptautinis naudojimas

Taip

Taip

| — | Tai turi būti subjektų, kuriuos nacionalinis centrinis bankas, įtraukiantis turtą į savo antrojo lygio sąrašą, laiko finansiškai patikimais, išleisti ar garantuoti (64) skolos įsipareigojimai. Jis turi būti lengvai prieinamas nacionaliniam centriniam bankui, kuris šį turtą įtraukė į savo antrojo lygio turto sąrašą. |
| --- | --- |

—

Tai turi būti subjektų, kuriuos nacionalinis centrinis bankas, įtraukiantis turtą į savo antrojo lygio sąrašą, laiko finansiškai patikimais, išleisti ar garantuoti (64) skolos įsipareigojimai. Jis turi būti lengvai prieinamas nacionaliniam centriniam bankui, kuris šį turtą įtraukė į savo antrojo lygio turto sąrašą.

| — | Jis turi būti euro zonoje (turėtų būti įforminama ir realizuojama pagal euro zonos šalies teisę). |
| --- | --- |

—

Jis turi būti euro zonoje (turėtų būti įforminama ir realizuojama pagal euro zonos šalies teisę).

| — | Jis turi būti išreikštas eurais (65). |
| --- | --- |

—

Jis turi būti išreikštas eurais (65).

| — | Jis turi būti euro zonoje įsteigtų įstaigų išleistas (arba garantuotas). |
| --- | --- |

—

Jis turi būti euro zonoje įsteigtų įstaigų išleistas (arba garantuotas).

Nepaisant skolos priemonių įtraukimo į antrojo lygio turto sąrašus, kita sandorio šalis kaip užtikrinamojo turto negali pateikti skolos priemonių, kurias išleido ši sandorio šalis arba kitas subjektas, su kuriuo ši sandorio šalis yra susijusi artimais ryšiais (66), (67), (68).

Nepaisant jų įtraukimo į antrojo lygio turto sąrašus, nacionaliniai centriniai bankai gali nuspręsti nepripažinti užtikrinamuoju turtu toliau išvardytų priemonių:

| — | skolos priemonių, kurios turi būti grąžintos iki pinigų politikos operacijos, kuriai jos naudojamos kaip užtikrinamasis turtas, termino suėjimo dienos (69) arba |
| --- | --- |

—

skolos priemonių, kurios turi būti grąžintos iki pinigų politikos operacijos, kuriai jos naudojamos kaip užtikrinamasis turtas, termino suėjimo dienos (69) arba

| — | skolos priemonių, už kurias įplaukos (pvz., atkarpų mokėjimai) gaunamos laikotarpiu iki pinigų politikos operacijos, kuriai jos naudojamos kaip užtikrinamasis turtas, termino suėjimo dienos. |
| --- | --- |

—

skolos priemonių, už kurias įplaukos (pvz., atkarpų mokėjimai) gaunamos laikotarpiu iki pinigų politikos operacijos, kuriai jos naudojamos kaip užtikrinamasis turtas, termino suėjimo dienos.

Visas antrojo lygio turtas gali būti naudojamas tarptautinėms operacijoms visoje euro zonoje. Tai reiškia, kad visos Eurosistemos kitos sandorių šalys gali panaudoti tokį turtą arba per jų jungtį su vietos VPAS arba remdamosi kitokiais tinkamais susitarimais, kad gautų lėšų iš valstybės narės, kurioje ji įsteigta, nacionalinio centrinio banko (žr. 6.6 skirsnį).

Antrojo lygio turtą galima naudoti atvirosios rinkos grįžtamiesiems sandoriams ir ribinio skolinimosi galimybei. Antrojo lygio turtas dažniausiai nenaudojamas Eurosistemos vienakrypčiams sandoriams.

| 6.4. | Rizikos kontrolės priemonės |
| --- | --- |

6.4.

Rizikos kontrolės priemonės taikomos Eurosistemos pinigų politikos operacijų užtikrinamajam turtui, kad apsaugotų Eurosistemą nuo finansinių nuostolių rizikos, jeigu užtikrinamąjį turtą reikėtų realizuoti kitai sandorio šaliai neįvykdžius įsipareigojimų. Eurosistemoje taikomos rizikos kontrolės priemonės apibūdintos 8 intarpe.

8 INTARPASRizikos kontrolės priemonėsEurosistema šiuo metu taiko šias rizikos kontrolės priemones:





  —

| — | Įvertinimas mažesne nei rinkos verte

  Eurosistema, vertindama užtikrinamąjį turtą, taiko įvertinimą mažesne nei rinkos verte. Tai reiškia, kad užtikrinamojo turto vertė apskaičiuojama kaip turto rinkos vertė, atėmus tam tikrą dalį procentais (įvertinimas mažesne nei rinkos verte). |
| --- | --- |

Įvertinimas mažesne nei rinkos verte

Eurosistema, vertindama užtikrinamąjį turtą, taiko įvertinimą mažesne nei rinkos verte. Tai reiškia, kad užtikrinamojo turto vertė apskaičiuojama kaip turto rinkos vertė, atėmus tam tikrą dalį procentais (įvertinimas mažesne nei rinkos verte).

| — | Išlaikyti reikalaujama įkaito vertė (koregavimas pagal rinką)

  Eurosistema reikalauja, kad likvidumo didinimo grįžtamuosius sandorius užtikrinančio turto padidinta vertė, įvertinus turtą mažesne nei rinkos verte, būtų išlaikoma visą laiką. Tai reiškia, kad, reguliariai perkainojamai užtikrinamojo turto rinkos vertei nukritus žemiau tam tikros ribos, nacionalinis centrinis bankas pareikalaus iš kitos sandorio šalies pateikti papildomo turto arba pinigų (įkaito vertės išlaikymo prievolė). Panašiai, jeigu užtikrinamojo turto rinkos vertė po jo perkainojimo viršytų tam tikrą ribą, kita sandorio šalis gali atsiimti turto arba pinigų perteklių. (Įkaito vertės išlaikymo prievolės apskaičiavimas parodytas 12 intarpe.) |
| --- | --- |

—

Išlaikyti reikalaujama įkaito vertė (koregavimas pagal rinką)

Eurosistema reikalauja, kad likvidumo didinimo grįžtamuosius sandorius užtikrinančio turto padidinta vertė, įvertinus turtą mažesne nei rinkos verte, būtų išlaikoma visą laiką. Tai reiškia, kad, reguliariai perkainojamai užtikrinamojo turto rinkos vertei nukritus žemiau tam tikros ribos, nacionalinis centrinis bankas pareikalaus iš kitos sandorio šalies pateikti papildomo turto arba pinigų (įkaito vertės išlaikymo prievolė). Panašiai, jeigu užtikrinamojo turto rinkos vertė po jo perkainojimo viršytų tam tikrą ribą, kita sandorio šalis gali atsiimti turto arba pinigų perteklių. (Įkaito vertės išlaikymo prievolės apskaičiavimas parodytas 12 intarpe.)

| — | Pradinis įkaito perviršis

  Eurosistema savo likvidumo didinimo grįžtamiesiems sandoriams gali taikyti pradinio įkaito perviršio reikalavimą. Tai reiškia, kad kitos sandorių šalys turėtų pateikti užtikrinamąjį turtą, kurio vertė būtų bent jau lygi pradiniu įkaito vertės perviršiu padidintai Eurosistemos suteiktai likvidumą didinančiai sumai. |
| --- | --- |

—

Pradinis įkaito perviršis

Eurosistema savo likvidumo didinimo grįžtamiesiems sandoriams gali taikyti pradinio įkaito perviršio reikalavimą. Tai reiškia, kad kitos sandorių šalys turėtų pateikti užtikrinamąjį turtą, kurio vertė būtų bent jau lygi pradiniu įkaito vertės perviršiu padidintai Eurosistemos suteiktai likvidumą didinančiai sumai.

| — | Emitentų (skolininkų) arba garantų apribojimai

  Eurosistema gali taikyti emitentų (skolininkų) arba garantų rizikos ribas. |
| --- | --- |

—

Emitentų (skolininkų) arba garantų apribojimai

Eurosistema gali taikyti emitentų (skolininkų) arba garantų rizikos ribas.

| — | Papildomos garantijos

  Prieš priimdama tam tikrą turtą, Eurosistema gali pareikalauti papildomų garantijų, išduotų finansiškai patikimų teisinių subjektų. |
| --- | --- |

—

Papildomos garantijos

Prieš priimdama tam tikrą turtą, Eurosistema gali pareikalauti papildomų garantijų, išduotų finansiškai patikimų teisinių subjektų.

| — | Atsisakymas

  Eurosistema gali atsisakyti naudoti tam tikrą turtą savo pinigų politikos operacijoms. |
| --- | --- |

—

Atsisakymas

Eurosistema gali atsisakyti naudoti tam tikrą turtą savo pinigų politikos operacijoms.

| 6.4.1. | Pirmojo lygio turto rizikos kontrolės priemonės |
| --- | --- |

6.4.1.

Eurosistemą taiko konkrečias rizikos kontrolės priemones atskiroms kitos sandorio šalies siūlomoms užtikrinamojo turto rūšims. Atitinkamas pirmojo lygio turto rizikos kontrolės priemones nustato ECB. Pirmojo lygio turto rizikos kontrolės priemonės yra suderintos visoje euro zonoje (70). Pirmojo lygio turto rizikos kontrolės sistemą sudaro šie pagrindiniai elementai:

| — | Tinkamas pirmojo lygio turtas priskiriamas vienai iš keturių mažėjančio likvidumo kategorijai, remiantis emitento klasifikacija ir turto rūšimi. Tinkamo turto priskyrimas kuriai nors iš keturių likvidumo kategorijų apibudintas 9 intarpe.

  9 INTARPASPirmojo lygio turto likvidumo kategorijos (71)









  I kategorija | II kategorija | III kategorija | IV kategorija |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Centrinės valdžios skolos priemonės | Vietos ir regioninės valdžios skolos priemonės | Tradicinės Pfandbrief tipo skolos priemonės | Turtu užtikrinti vertybiniai popieriai (72) |
| Centrinių bankų išleistos skolos priemonės (73) | Jumbo Pfandbrief tipo skolos priemonės (74) | Kredito įstaigų skolos priemonės | |
| | Agentūrų skolos priemonės (75) | Korporacijų ir kitų emitentų išleistos skolos priemonės (75) | |
| | Supranacionalinės skolos priemonės | | |

—

Tinkamas pirmojo lygio turtas priskiriamas vienai iš keturių mažėjančio likvidumo kategorijai, remiantis emitento klasifikacija ir turto rūšimi. Tinkamo turto priskyrimas kuriai nors iš keturių likvidumo kategorijų apibudintas 9 intarpe.

9 INTARPASPirmojo lygio turto likvidumo kategorijos (71)









  I kategorija

II kategorija

III kategorija

IV kategorija

Centrinės valdžios skolos priemonės

Vietos ir regioninės valdžios skolos priemonės

Tradicinės Pfandbrief tipo skolos priemonės

Turtu užtikrinti vertybiniai popieriai (72)

Centrinių bankų išleistos skolos priemonės (73)

Jumbo Pfandbrief tipo skolos priemonės (74)

Kredito įstaigų skolos priemonės

Agentūrų skolos priemonės (75)

Korporacijų ir kitų emitentų išleistos skolos priemonės (75)

Supranacionalinės skolos priemonės

| — | Atskiroms skolos priemonėms taikomi konkretūs įvertinimo mažesne nei rinkos verte dydžiai. Įvertinimas mažesne nei rinkos verte taikomas iš užtikrinamojo turto rinkos vertės atimant tam tikrą dalį procentais. Įvertinimo mažesne nei rinkos verte lygiai yra skirtingi, priklausomai nuo skolos priemonių termino iki galiojimo pabaigos ir atkarpos struktūros, kaip apibūdinta 10 ir 11 intarpuose.

  10 INTARPASTinkamo pirmojo lygio turto fiksuotosios atkarpos ir nulinės atkarpos priemonėms taikomas įvertinimas mažsne nei rinkos verte (%)Likvidumo kategorijos | I kategorija | II kategorija | III kategorija | IV kategorija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Likutinis terminas (metais) | fiksuotosios atkarpos | nulinės atkarpos | fiksuotosios atkarpos | nulinės atkarpos | fiksuotosios atkarpos | nulinės atkarpos | fiksuotosios atkarpos | nulinės atkarpos |
| 0–1 | 0,5 | 0,5 | 1 | 1 | 1,5 | 1,5 | 2 | 2 |
| 1–3 | 1,5 | 1,5 | 2,5 | 2,5 | 3 | 3 | 3,5 | 3,5 |
| 3–5 | 2,5 | 3 | 3,5 | 4 | 4,5 | 5 | 5,5 | 6 |
| 5–7 | 3 | 3,5 | 4,5 | 5 | 5,5 | 6 | 6,5 | 7 |
| 7–10 | 4 | 4,5 | 5,5 | 6,5 | 6,5 | 8 | 8 | 10 |
| > 10 | 5,5 | 8,5 | 7,5 | 12 | 9 | 15 | 12 | 18 |

—

Atskiroms skolos priemonėms taikomi konkretūs įvertinimo mažesne nei rinkos verte dydžiai. Įvertinimas mažesne nei rinkos verte taikomas iš užtikrinamojo turto rinkos vertės atimant tam tikrą dalį procentais. Įvertinimo mažesne nei rinkos verte lygiai yra skirtingi, priklausomai nuo skolos priemonių termino iki galiojimo pabaigos ir atkarpos struktūros, kaip apibūdinta 10 ir 11 intarpuose.

10 INTARPASTinkamo pirmojo lygio turto fiksuotosios atkarpos ir nulinės atkarpos priemonėms taikomas įvertinimas mažsne nei rinkos verte (%)Likvidumo kategorijos

I kategorija

II kategorija

III kategorija

IV kategorija

Likutinis terminas (metais)

fiksuotosios atkarpos

nulinės atkarpos

fiksuotosios atkarpos

nulinės atkarpos

fiksuotosios atkarpos

nulinės atkarpos

fiksuotosios atkarpos

nulinės atkarpos

0–1

0,5

0,5

1

1

1,5

1,5

2

2

1–3

1,5

1,5

2,5

2,5

3

3

3,5

3,5

3–5

2,5

3

3,5

4

4,5

5

5,5

6

5–7

3

3,5

4,5

5

5,5

6

6,5

7

7–10

4

4,5

5,5

6,5

6,5

8

8

10

> 10

5,5

8,5

7,5

12

9

15

12

18

| — | Visų pirmojo lygio fiksuotosios atkarpos ir nulinės atkarpos priemonių įvertinimas mažesne nei rinkos verte apibūdinamas 10 intarpe (76). |
| --- | --- |

—

Visų pirmojo lygio fiksuotosios atkarpos ir nulinės atkarpos priemonių įvertinimas mažesne nei rinkos verte apibūdinamas 10 intarpe (76).

| — | Visoms pirmojo lygio turtui priskiriamoms atvirkštinėms kintamųjų palūkanų priemonėms taikomas įvertinimas mažesne nei rinkos verte yra vienodas visoms likvidumo klasėms ir apibūdintas 11 intarpe.

  11 INTARPASTinkamam pirmojo lygio turtui priskiriamoms atvirkštinėms kintamųjų palūkanų priemonėms taikomas įvertinimas mažsne nei rinkos verte (%)






  Likutinis terminas (metais) | Atvirkštinių kintamųjų palūkanų priemonių atkarpa |
| --- | --- | --- |
| 0–1 | 2 |
| 1–3 | 7 |
| 3–5 | 10 |
| 5–7 | 12 |
| 7–10 | 17 |
| > 10 | 25 |

—

Visoms pirmojo lygio turtui priskiriamoms atvirkštinėms kintamųjų palūkanų priemonėms taikomas įvertinimas mažesne nei rinkos verte yra vienodas visoms likvidumo klasėms ir apibūdintas 11 intarpe.

11 INTARPASTinkamam pirmojo lygio turtui priskiriamoms atvirkštinėms kintamųjų palūkanų priemonėms taikomas įvertinimas mažsne nei rinkos verte (%)






  Likutinis terminas (metais)

Atvirkštinių kintamųjų palūkanų priemonių atkarpa

0–1

2

1–3

7

3–5

10

5–7

12

7–10

17

> 10

25

| — | Skolos priemonėms su kintamųjų palūkanų atkarpa (77) taikomas įvertinimas mažesne nei rinkos verte yra toks pat kaip ir fiksuotosios atkarpos priemonėms tos likvidumo kategorijos, kuriai priskirta ta priemonė, termino intervale nuo nulio iki vienų metų. |
| --- | --- |

—

Skolos priemonėms su kintamųjų palūkanų atkarpa (77) taikomas įvertinimas mažesne nei rinkos verte yra toks pat kaip ir fiksuotosios atkarpos priemonėms tos likvidumo kategorijos, kuriai priskirta ta priemonė, termino intervale nuo nulio iki vienų metų.

| — | Skolos priemonei su daugiau negu vienos rūšies atkarpos mokėjimu taikomos rizikos kontrolės priemonės priklauso tik nuo atkarpos išmokų per likusį priemonės terminą. Tokiai priemonei taikomas įvertinimas mažesne nei rinkos verte nustatomas toks pat kaip ir aukščiausias iš įvertinimų mažesne nei rinkos verte, taikomų to paties likutinio termino skolos priemonėms, o visų kitų rūšių, pasitaikančių per likusį priemonės terminą, atkarpos mokėjimai yra svarstomi. |
| --- | --- |

—

Skolos priemonei su daugiau negu vienos rūšies atkarpos mokėjimu taikomos rizikos kontrolės priemonės priklauso tik nuo atkarpos išmokų per likusį priemonės terminą. Tokiai priemonei taikomas įvertinimas mažesne nei rinkos verte nustatomas toks pat kaip ir aukščiausias iš įvertinimų mažesne nei rinkos verte, taikomų to paties likutinio termino skolos priemonėms, o visų kitų rūšių, pasitaikančių per likusį priemonės terminą, atkarpos mokėjimai yra svarstomi.

| — | Likvidumo mažinimo operacijoms įvertinimas mažesne nei rinkos verte netaikomas. |
| --- | --- |

—

Likvidumo mažinimo operacijoms įvertinimas mažesne nei rinkos verte netaikomas.

| — | Atsižvelgdami į jurisdikciją ir nacionalinių sistemų funkcionavimą, nacionaliniai centriniai bankai leidžia sandorius užtikrinti bendru įkeitimu ir (arba) reikalauja atskirai užtikrinti turtu kiekvieną sandorį. Bendrojo įkaito sistemose kita sandorio šalis sukaupia pakankamai centriniam bankui prieinamo užtikrinamojo turto, skirto iš centrinio banko gautiems atitinkamiems kreditams užtikrinti, o tai reiškia, kad atskiras turtas nėra susietas su konkrečia kredito operacija. Priešingai, atskirojo įkaito sistemoje kiekviena kredito operacija užtikrinama konkrečiu jai priskirtu turtu. |
| --- | --- |

—

Atsižvelgdami į jurisdikciją ir nacionalinių sistemų funkcionavimą, nacionaliniai centriniai bankai leidžia sandorius užtikrinti bendru įkeitimu ir (arba) reikalauja atskirai užtikrinti turtu kiekvieną sandorį. Bendrojo įkaito sistemose kita sandorio šalis sukaupia pakankamai centriniam bankui prieinamo užtikrinamojo turto, skirto iš centrinio banko gautiems atitinkamiems kreditams užtikrinti, o tai reiškia, kad atskiras turtas nėra susietas su konkrečia kredito operacija. Priešingai, atskirojo įkaito sistemoje kiekviena kredito operacija užtikrinama konkrečiu jai priskirtu turtu.

| — | Turto vertė nustatoma kiekvieną dieną. Nacionaliniai centriniai bankai kasdien apskaičiuoja reikiamą užtikrinamojo turto vertę, atsižvelgdami į suteiktų kreditų dydžio pasikeitimus, 6.5 skirsnyje pateiktus turto vertės nustatymo principus ir reikalingą įvertinimą mažesne nei rinkos verte. |
| --- | --- |

—

Turto vertė nustatoma kiekvieną dieną. Nacionaliniai centriniai bankai kasdien apskaičiuoja reikiamą užtikrinamojo turto vertę, atsižvelgdami į suteiktų kreditų dydžio pasikeitimus, 6.5 skirsnyje pateiktus turto vertės nustatymo principus ir reikalingą įvertinimą mažesne nei rinkos verte.

| — | Jeigu po vertinimo užtikrinamojo turto dydis neatitinka tą dieną apskaičiuotų reikalavimų, taikomos simetrinės įkaito vertės išlaikymo prievolės. Siekdami sumažinti įkaito vertės išlaikymo prievolių vykdymo dažnumą, nacionaliniai centriniai bankai gali nustatyti neįpareigojančią vertės reikšmę. Jeigu ši neįpareigojanti vertės reikšmė taikoma, ji lygi 0,5 % likvidumą didinančios sumos. Atsižvelgdami į jurisdikciją, nacionaliniai centriniai bankai gali reikalauti, kad įkaito vertės išlaikymo prievolės būtų vykdomos pateikiant papildomo turto arba mokant pinigus. Tai reiškia, kad, jeigu užtikrinamojo turto rinkos vertė nukrinta žemiau apatinės neįpareigojančios vertės reikšmės, kitos sandorių šalys turi pateikti papildomo turto (arba pinigų). Panašiai, jeigu po perkainojimo užtikrinamojo turto rinkos vertė taptų didesnė už viršutinę neįpareigojančią vertės reikšmę, nacionalinis centrinis bankas turto (arba pinigų) perteklių grąžintų kitai sandorio šaliai (žr. 12 intarpą).

  12 INTARPASĮkaito vertės išlaikymo prievolių apskaičiavimasBendra reikalavimus atitinkančio tinkamo turto suma J (visiems j = nuo 1 iki J; vertė Cj,t
  per laiką t), kurią kita sandorio šalis turi pateikti už tam tikras likvidumo didinimo operacijas I (visiems i = nuo 1 iki I; suma Li,t
  per laiką t), apskaičiuojama pagal šią formulę:kur:hj
  tinkamam turtui j taikomas įvertinimas mažesne nei rinkos verte.Jei τ yra laikotarpis tarp perkainojimų, įkaito vertės išlaikymo prievolės bazė per t+τ laiką bus:Atsižvelgdami į nacionalinių centrinių bankų naudojamų užtikrinimo valdymo sistemų operacinius aspektus, nacionaliniai centriniai bankai, apskaičiuodami įkaito vertės išlaikymo prievolės bazę, gali atsižvelgti ir į palūkanas, susikaupusias už operacijomis, kurių terminas nepasibaigęs, padidintą likvidumą.Įkaito vertės išlaikymo prievolės taikomos tik tada, jeigu jų bazė viršija tam tikrą neįpareigojančią vertės reikšmę.Tegul k = 0,5% būna neįpareigojanti vertės reikšmė. Atskirojo įkaito sistemoje (I = 1) įkaito vertės išlaikymo prievolė taikoma, kai:(kita sandorio šalis nacionaliniam centriniam bankui sumoka įkaito vertės išlaikymo prievolę) arba (nacionalinis centrinis bankas kitai sandorio šaliai sumoka įkaito vertės išlaikymo prievolę).Bendrojo įkaito sistemoje kita sandorio šalis turi pateikti daugiau užtikrinamojo turto, jeigu:Priešingai, dienos paskolos (IDC) suma, kuria gali pasinaudoti kita sandorio šalis bendrojo įkaito sistemoje, gali būti skaičiuojama taip: (jeigu teigiama).Tiek atskirojo, tiek ir bendrojo įkaito sistemoje įkaito vertės išlaikymo prievolė garantuoja, kad yra atkuriamas santykis, nurodytas šio intarpo l formulėje. |
| --- | --- |

—

Jeigu po vertinimo užtikrinamojo turto dydis neatitinka tą dieną apskaičiuotų reikalavimų, taikomos simetrinės įkaito vertės išlaikymo prievolės. Siekdami sumažinti įkaito vertės išlaikymo prievolių vykdymo dažnumą, nacionaliniai centriniai bankai gali nustatyti neįpareigojančią vertės reikšmę. Jeigu ši neįpareigojanti vertės reikšmė taikoma, ji lygi 0,5 % likvidumą didinančios sumos. Atsižvelgdami į jurisdikciją, nacionaliniai centriniai bankai gali reikalauti, kad įkaito vertės išlaikymo prievolės būtų vykdomos pateikiant papildomo turto arba mokant pinigus. Tai reiškia, kad, jeigu užtikrinamojo turto rinkos vertė nukrinta žemiau apatinės neįpareigojančios vertės reikšmės, kitos sandorių šalys turi pateikti papildomo turto (arba pinigų). Panašiai, jeigu po perkainojimo užtikrinamojo turto rinkos vertė taptų didesnė už viršutinę neįpareigojančią vertės reikšmę, nacionalinis centrinis bankas turto (arba pinigų) perteklių grąžintų kitai sandorio šaliai (žr. 12 intarpą).

12 INTARPASĮkaito vertės išlaikymo prievolių apskaičiavimasBendra reikalavimus atitinkančio tinkamo turto suma J (visiems j = nuo 1 iki J; vertė Cj,t
  per laiką t), kurią kita sandorio šalis turi pateikti už tam tikras likvidumo didinimo operacijas I (visiems i = nuo 1 iki I; suma Li,t
  per laiką t), apskaičiuojama pagal šią formulę:Formulakur:hj
  tinkamam turtui j taikomas įvertinimas mažesne nei rinkos verte.Jei τ yra laikotarpis tarp perkainojimų, įkaito vertės išlaikymo prievolės bazė per t+τ laiką bus:FormulaAtsižvelgdami į nacionalinių centrinių bankų naudojamų užtikrinimo valdymo sistemų operacinius aspektus, nacionaliniai centriniai bankai, apskaičiuodami įkaito vertės išlaikymo prievolės bazę, gali atsižvelgti ir į palūkanas, susikaupusias už operacijomis, kurių terminas nepasibaigęs, padidintą likvidumą.Įkaito vertės išlaikymo prievolės taikomos tik tada, jeigu jų bazė viršija tam tikrą neįpareigojančią vertės reikšmę.Tegul k = 0,5% būna neįpareigojanti vertės reikšmė. Atskirojo įkaito sistemoje (I = 1) įkaito vertės išlaikymo prievolė taikoma, kai:Formula(kita sandorio šalis nacionaliniam centriniam bankui sumoka įkaito vertės išlaikymo prievolę) arbaFormula (nacionalinis centrinis bankas kitai sandorio šaliai sumoka įkaito vertės išlaikymo prievolę).Bendrojo įkaito sistemoje kita sandorio šalis turi pateikti daugiau užtikrinamojo turto, jeigu:FormulaPriešingai, dienos paskolos (IDC) suma, kuria gali pasinaudoti kita sandorio šalis bendrojo įkaito sistemoje, gali būti skaičiuojama taip:Formula (jeigu teigiama).Tiek atskirojo, tiek ir bendrojo įkaito sistemoje įkaito vertės išlaikymo prievolė garantuoja, kad yra atkuriamas santykis, nurodytas šio intarpo l formulėje.

| — | Bendrojo įkaito sistemose kitos sandorių šalys gali kasdien keisti užtikrinamąjį turtą kitu. |
| --- | --- |

—

Bendrojo įkaito sistemose kitos sandorių šalys gali kasdien keisti užtikrinamąjį turtą kitu.

| — | Atskirojo įkaito sistemose pakeisti užtikrinamąjį turtą gali leisti nacionaliniai centriniai bankai. |
| --- | --- |

—

Atskirojo įkaito sistemose pakeisti užtikrinamąjį turtą gali leisti nacionaliniai centriniai bankai.

| — | ECB gali bet kada nuspręsti tam tikras skolos priemones išbraukti iš tinkamų pirmojo lygio priemonių sąrašo (78). |
| --- | --- |

—

ECB gali bet kada nuspręsti tam tikras skolos priemones išbraukti iš tinkamų pirmojo lygio priemonių sąrašo (78).

| 6.4.2. | Antrojo lygio turto rizikos kontrolės priemonės |
| --- | --- |

6.4.2.

Atitinkamas antrojo lygio turto rizikos kontrolės priemones nustato nacionalinis centrinis bankas, įtraukęs šį turtą į savo antrojo lygio sąrašą. Nacionalinio centrinio banko taikomas rizikos kontrolės priemones turi patvirtinti ECB. Nustatydama atitinkamas rizikos kontrolės priemones, Eurosistema siekia užtikrinti nediskriminuojančias sąlygas antrojo lygio turtui euro zonoje. Šioje rizikos kontrolės sistemoje antrojo lygio turtą įvertinant mažesne nei rinkos verte atsižvelgiama į su tuo turtu susijusias specifines rizikas, ir šis įvertinimas yra bent jau toks pat griežtas, kaip ir pirmojo lygio turtui taikomas įvertinimas. Antrojo lygio turtas skirstomas į tris skirtingų įvertinimų mažesne nei rinkos verte grupes, parodančias turto vidinių finansinių savybių ir likvidumo skirtumus. Antrojo lygio turto likvidumo grupės ir jų įvertinimas mažesne nei rinkos verte aprašyti 13 intarpe.

13 INTARPASTinkamo antrojo lygio turto įvertinimas mažesne nei rinkos verte (%)Antrinę rinką turinčių, bet riboto likvidumo skolos priemonių (79)
  įvertinimas mažesne nei rinkos verte (%):







  Terminas iki galiojimo pabaigos (metais)

| Terminas iki galiojimo pabaigos (metais) | Fiksuotoji atkarpa | Nulinė atkarpa |
| --- | --- | --- |
| 0–1 | 2 | 2 |
| 1–3 | 3,5 | 3,5 |
| 3–5 | 5,5 | 6 |
| 5–7 | 6,5 | 7 |
| 7–10 | 8 | 10 |
| >10 | 12 | 18 |

Fiksuotoji atkarpa

Nulinė atkarpa

0–1

2

2

1–3

3,5

3,5

3–5

5,5

6

5–7

6,5

7

7–10

8

10

>10

12

18

| Terminas iki galiojimo pabaigos (metais) | Fiksuotoji atkarpa | Nulinė atkarpa |
| --- | --- | --- |
| 0–1 | 4 | 4 |
| 1–3 | 8 | 8 |
| 3–5 | 15 | 16 |
| 5–7 | 17 | 18 |
| 7–10 | 22 | 23 |
| >10 | 24 | 25 |

Terminas iki galiojimo pabaigos (metais)

Fiksuotoji atkarpa

Nulinė atkarpa

0–1

4

4

1–3

8

8

3–5

15

16

5–7

17

18

7–10

22

23

>10

24

25

| Prekybos vekseliams: | 4 % priemonėms, kurių terminas iki galiojimo pabaigos ne ilgesnis kaip šeši mėnesiai. |
| --- | --- |
| Banko paskoloms: | 12 % paskoloms, kurių terminas iki galiojimo pabaigos ne ilgesnis kaip šeši mėnesiai;
  22 % paskoloms, kurių terminas iki galiojimo pabaigos ilgesnis kaip šeši mėnesiai, bet trumpesnis kaip dveji metai. |

Prekybos vekseliams:

4 % priemonėms, kurių terminas iki galiojimo pabaigos ne ilgesnis kaip šeši mėnesiai.

Banko paskoloms:

12 % paskoloms, kurių terminas iki galiojimo pabaigos ne ilgesnis kaip šeši mėnesiai;

22 % paskoloms, kurių terminas iki galiojimo pabaigos ilgesnis kaip šeši mėnesiai, bet trumpesnis kaip dveji metai.

Antrojo lygio turto priskyrimą vienai iš toliau nurodytų likvidumo grupių siūlo nacionaliniai centriniai bankai, o jų sprendimą turi patvirtinti ECB.

1.   Antrinę rinką turinčios, bet riboto likvidumo skolos priemonės:

didžioji antrojo lygio turto dalis priskiriama šiai kategorijai. Nors gali būti tam tikrų likvidumo laipsnio skirtumų, turtas iš esmės yra panašus tuo, kad turi nedidelę antrinę rinką, kainos nebūtinai nustatomos kasdien, ir įprasto dydžio sandoriai gali sukelti kainos pokyčius.

2.   Riboto likvidumo ir specialiųjų savybių skolos priemonės:

turtas, nors ir turintis tam tikrų paklausą lemiančių savybių, tačiau reikia papildomo laiko, kad jį būtų galima parduoti rinkoje. Šiai grupei priskiriamas turtas, kuris paprastai nėra paklausus, bet turi specialiųjų savybių, darančių jį patrauklų, įskaitant rinkos aukciono procedūras (jeigu yra poreikis parduoti turtą) ir kasdien nustatomą kainą.

3.   Antrinės rinkos neturinčios skolos priemonės:

šios priemonės praktiškai nepardavinėjamos, todėl yra mažai likvidžios arba visiškai nelikvidžios.

Antrojo lygio turtui su kintamosios palūkanų normos atkarpomis ir skolos priemonėms, kurioms būdingas daugiau nei vienos rūšies atkarpos mokėjimas, taikomos tokios pačios taisyklės kaip ir pirmojo lygio turtui, nebent ECB nustatytų kitaip (80).

Nacionaliniai centriniai bankai antrojo lygio turto atveju įkaito vertes išlaikymo prievolei vykdyti nustato (jeigu reikia) tą pačią neįpareigojančią vertės reikšmę kaip ir pirmojo lygio turtui. Be to, nacionaliniai centriniai bankai gali riboti antrojo lygio turto priėmimą, reikalauti papildomų garantijų ir bet kada nuspręsti tam tikrą turtą išbraukti iš savo antrojo lygio turto sąrašų.

| 6.5. | Užtikrinamojo turto vertinimo principai |
| --- | --- |

6.5.

Eurosistema, nustatydama grįžtamųjų sandorių užtikrinamojo turto vertę, laikosi šių principų:

| — | Kiekvienam antrinę rinką turinčiam turtui, atitinkančiam pirmojo arba antrojo lygio reikalavimus, Eurosistema nustato vieną orientacinį kainos šaltinį. Tai reiškia, kad turtui, kuris listinguojamas, kotiruojamas arba parduodamas daugiau kaip vienoje rinkoje, tik viena iš šių rinkų bus naudojama kaip atitinkamo turto kainos šaltinis. |
| --- | --- |

—

Kiekvienam antrinę rinką turinčiam turtui, atitinkančiam pirmojo arba antrojo lygio reikalavimus, Eurosistema nustato vieną orientacinį kainos šaltinį. Tai reiškia, kad turtui, kuris listinguojamas, kotiruojamas arba parduodamas daugiau kaip vienoje rinkoje, tik viena iš šių rinkų bus naudojama kaip atitinkamo turto kainos šaltinis.

| — | Kiekvienai orientacinei rinkai Eurosistema nustato tipiškiausią kainą, kuria reikia remtis apskaičiuojant rinkos kainas. Jeigu skelbiama daugiau kaip viena kaina, remiamasi mažiausia kaina (paprastai pirkėjo kaina). |
| --- | --- |

—

Kiekvienai orientacinei rinkai Eurosistema nustato tipiškiausią kainą, kuria reikia remtis apskaičiuojant rinkos kainas. Jeigu skelbiama daugiau kaip viena kaina, remiamasi mažiausia kaina (paprastai pirkėjo kaina).

| — | Antrinę rinką turinčio turto vertė apskaičiuojama remiantis tipiškiausia kaina, buvusią darbo dieną prieš vertinimo dieną. |
| --- | --- |

—

Antrinę rinką turinčio turto vertė apskaičiuojama remiantis tipiškiausia kaina, buvusią darbo dieną prieš vertinimo dieną.

| — | Jeigu tam tikro turto tipiškiausia kaina nenurodyta darbo dieną prieš vertinimo dieną, remiamasi paskutine prekybos kaina. Jeigu nenustatyta prekybos kaina, nacionalinis centrinis bankas kainą nustato atsižvelgdamas į paskutinę orientacinėje rinkoje nustatytą to turto kainą. |
| --- | --- |

—

Jeigu tam tikro turto tipiškiausia kaina nenurodyta darbo dieną prieš vertinimo dieną, remiamasi paskutine prekybos kaina. Jeigu nenustatyta prekybos kaina, nacionalinis centrinis bankas kainą nustato atsižvelgdamas į paskutinę orientacinėje rinkoje nustatytą to turto kainą.

| — | Skolos priemonės rinkos kaina apskaičiuojama įskaitant sukauptas palūkanas. |
| --- | --- |

—

Skolos priemonės rinkos kaina apskaičiuojama įskaitant sukauptas palūkanas.

| — | Atsižvelgdami į nacionalinių teisės sistemų ir operacinės praktikos skirtumus, nacionaliniai centriniai bankai gali nevienodai traktuoti su turtu susijusias įplaukas (pvz., atkarpų mokėjimus), gaunamas grįžtamojo sandorio galiojimo metu. Jeigu įplaukos pervedamos kitai sandorio šaliai, nacionaliniai centriniai bankai užtikrina, kad, prieš pervedant tas įplaukas, atitinkamos operacijos bus visiškai užtikrintos pakankama turto suma. Nacionaliniai centriniai bankai siekia užtikrinti, kad ekonominis įplaukų traktavimo poveikis būtų toks pat kaip ir tuo atveju, kai įplaukos pervedamos kitai sandorio šaliai mokėjimo dieną (81). |
| --- | --- |

—

Atsižvelgdami į nacionalinių teisės sistemų ir operacinės praktikos skirtumus, nacionaliniai centriniai bankai gali nevienodai traktuoti su turtu susijusias įplaukas (pvz., atkarpų mokėjimus), gaunamas grįžtamojo sandorio galiojimo metu. Jeigu įplaukos pervedamos kitai sandorio šaliai, nacionaliniai centriniai bankai užtikrina, kad, prieš pervedant tas įplaukas, atitinkamos operacijos bus visiškai užtikrintos pakankama turto suma. Nacionaliniai centriniai bankai siekia užtikrinti, kad ekonominis įplaukų traktavimo poveikis būtų toks pat kaip ir tuo atveju, kai įplaukos pervedamos kitai sandorio šaliai mokėjimo dieną (81).

| — | Nacionalinis centrinis bankas nustato atskirus vertinimo principus antrinės rinkos neturinčiam antrojo lygio turtui, kurį įtraukė į savo antrojo lygio turto sąrašą. |
| --- | --- |

—

Nacionalinis centrinis bankas nustato atskirus vertinimo principus antrinės rinkos neturinčiam antrojo lygio turtui, kurį įtraukė į savo antrojo lygio turto sąrašą.

| 6.6. | Tarptautinis tinkamo turto naudojimas |
| --- | --- |

6.6.

Eurosistemos kitos sandorių šalys gali naudoti tinkamą turtą tarptautinėms operacijoms, t. y. jos gali gauti lėšų iš valstybės narės, kurioje yra įsteigtos, nacionalinio centrinio banko, panaudodamos turtą, kuris yra kitoje valstybėje narėje. Užtikrinamąjį turtą turi būti įmanoma naudoti tarptautiniams atsiskaitymams visoje euro zonoje už visų rūšių operacijas, kuriomis Eurosistema didina likvidumą tinkamo turto atžvilgiu.

Nacionaliniai centriniai bankai (ir ECB) sukūrė mechanizmą, kuris užtikrina, kad visas tinkamas turtas, išleistas (esantis) euro zonoje, gali būti naudojamas tarptautiniu mastu. Tai korespondentinės centrinės bankininkystės modelis (KCBM), pagal kurį nacionaliniai centriniai bankai veikia kaip vienas kito (ir ECB) turto, kurį priima jų vietos depozitoriumas arba atsiskaitymo sistema, saugotojai (korespondentai). Specialūs sprendimai gali būti taikomi antrinės rinkos neturinčiam turtui arba antrojo lygio riboto likvidumo ir specialiųjų savybių turtui, kurio negalima pervesti per VPAS (82). KCBM gali būti naudojamas visų rūšių Eurosistemos kredito operacijoms užtikrinti. Be KCBM, tarptautiniams vertybinių popierių pervedimams galima naudoti reikalavimus atitinkančias jungtis tarp VPAS (83).

| 6.6.1. | Korespondentinės centrinės bankininkystės modelis |
| --- | --- |

6.6.1.

Korespondentinės centrinės bankininkystės modelis (KCBM) parodytas 3 schemoje.

Image

Kiekvienas nacionalinis centrinis bankas kituose nacionaliniuose centriniuose bankuose turi vertybinių popierių sąskaitų, skirtų tarptautiniam tinkamo turto naudojimui. Konkreti KCBM procedūra priklauso nuo to, ar tinkamas turtas kiekvieną sandorį užtikrina atskirai, ar jis yra laikomas bendrojo užtikrinamojo įkaito fonde (84).

| — | Atskirojo įkaito sistemoje, kai tik valstybės narės, kurioje įsteigta kita sandorio šalis, nacionalinis centrinis bankas (buveinės centrinis bankas) patenkina paraišką paskolai, kita sandorio šalis teikia (jeigu reikia, per savo investicijų saugotoją) nurodymus šalies, kurioje yra laikomi jos vertybiniai popieriai, VPAS pervesti juos į buveinės centrinio banko sąskaitą tos šalies centriniame banke. Kai korespondentinis centrinis bankas praneša buveinės centriniam bankui, kad yra gautas įkaitas, šis perveda lėšas kitai sandorio šaliai. Centriniai bankai neperveda lėšų tol, kol negauna patvirtinimo, kad korespondentinis centrinis bankas gavo kitos sandorio šalies vertybinius popierius. Jeigu yra būtina atsiskaityti iki nurodyto termino, kitos sandorių šalys, pasinaudojusios KCBM procedūra, gali iš anksto pervesti turtą į savo buveinės centrinio banko sąskaitą korespondentiniame centriniame banke. |
| --- | --- |

—

Atskirojo įkaito sistemoje, kai tik valstybės narės, kurioje įsteigta kita sandorio šalis, nacionalinis centrinis bankas (buveinės centrinis bankas) patenkina paraišką paskolai, kita sandorio šalis teikia (jeigu reikia, per savo investicijų saugotoją) nurodymus šalies, kurioje yra laikomi jos vertybiniai popieriai, VPAS pervesti juos į buveinės centrinio banko sąskaitą tos šalies centriniame banke. Kai korespondentinis centrinis bankas praneša buveinės centriniam bankui, kad yra gautas įkaitas, šis perveda lėšas kitai sandorio šaliai. Centriniai bankai neperveda lėšų tol, kol negauna patvirtinimo, kad korespondentinis centrinis bankas gavo kitos sandorio šalies vertybinius popierius. Jeigu yra būtina atsiskaityti iki nurodyto termino, kitos sandorių šalys, pasinaudojusios KCBM procedūra, gali iš anksto pervesti turtą į savo buveinės centrinio banko sąskaitą korespondentiniame centriniame banke.

| — | Bendrojo įkaito sistemoje kita sandorio šalis gali bet kada pervesti korespondentiniam centriniam bankui vertybinius popierius į buveinės centrinio banko sąskaitą. Kai korespondentinis centrinis bankas praneša buveinės centriniam bankui, kad vertybiniai popieriai yra gauti, pastarasis šiuos vertybinius popierius įtraukia į kitos sandorio šalies bendrojo įkaito sąskaitą. |
| --- | --- |

—

Bendrojo įkaito sistemoje kita sandorio šalis gali bet kada pervesti korespondentiniam centriniam bankui vertybinius popierius į buveinės centrinio banko sąskaitą. Kai korespondentinis centrinis bankas praneša buveinės centriniam bankui, kad vertybiniai popieriai yra gauti, pastarasis šiuos vertybinius popierius įtraukia į kitos sandorio šalies bendrojo įkaito sąskaitą.

Kitos sandorių šalys gali naudotis KCBM nuo 9 val. iki 16 val. ECB laiku (CET) kiekvieną Eurosistemos darbo dieną. Kita sandorio šalis, pageidaujanti pasinaudoti KCBM, turi apie tai pranešti nacionaliniam centriniam bankui, iš kurio ji nori gauti paskolą, t. y. savo buveinės centriniam bankui, iki 16 val. ECB laiku (CET). Be to, kita sandorio šalis turi užtikrinti, kad įkaitas pinigų politikos operacijai užtikrinti būtų pervestas į korespondentinio centrinio banko sąskaitą ne vėliau kaip iki 16.45 val. ECB laiku (CET). Nurodymai arba pristatymai nesilaikant šio termino bus svarstomi tik suteikiant paskolas kitą darbo dieną. Jeigu kitos sandorių šalys numato, kad reikės pasinaudoti KCBM antroje dienos pusėje, jos turėtų, jeigu įmanoma, iš anksto pateikti turtą (iš anksto pervesti turtą į banko sąskaitą). Išskirtinėmis aplinkybėmis, arba jeigu to reikia pinigų politikos tikslais, ECB gali nuspręsti KCBM darbo laiko pabaigą suderinti su sistemos TARGET darbo laiko pabaiga.

| 6.6.2. | Vertybinių popierių atsiskaitymo sistemų jungtys |
| --- | --- |

6.6.2.

Be KCBM, tarptautiniam vertybinių popierių pervedimui galima naudoti reikalavimus atitinkančias ES VPAS jungtis.

Image

Dviejų VPAS jungtis leidžia vienos VPAS dalyviui laikyti vertybinius popierius, išleistus kitoje VPAS, nebūnant kitos VPAS dalyviu. Norint pasinaudoti šiomis jungtimis įkaitui pervesti Eurosistemos kredito operacijoms, tokios jungtys pirmiausia turi būti įvertintos ir patvirtintos vadovaujantis ES VPAS naudojimo standartais (85)
   (86).

Eurosistemos požiūriu KCBM ir ES VPAS jungtys atlieka tą patį vaidmenį — leidžia kitoms sandorių šalims panaudoti įkaitą ir gauti kreditą iš savo buveinės centrinio banko, net jeigu tas įkaitas buvo išleistas kitos šalies VPAS. KCBM ir VPAS jungtys šią funkciją atlieka skirtingai. KCBM tarptautiniai ryšiai palaikomi tarp nacionalinių centrinių bankų, kurie veikia kaip vienas kito investicijų saugotojai. Naudojant VPAS jungtis, tarptautiniai ryšiai palaikomi tarp VPAS. Jos viena pas kitą atidaro bendrąsias sąskaitas. Turtas, pervestas į korespondentinį centrinį banką, gali būti naudojamas tik Eurosistemos kredito operacijoms užtikrinti. Turtas, kuris laikomas naudojant VPAS jungtis, gali būti naudojamas Eurosistemos kredito operacijoms ir bet kuriuo kitu kitos sandorio šalies pasirinktu tikslu. Pasinaudodamos jungtimis tarp VPAS, kitos sandorių šalys turtą laiko nuosavoje sąskaitoje vietos VPAS ir joms nereikia investicijų saugotojo.

7 SKYRIUS

| 7. | MINIMALIOS PRIVALOMOSIOS ATSARGOS (87) |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Bendrosios nuostatos |
| --- | --- |

7.1.

ECB reikalauja, kad kredito įstaigos laikytų privalomąsias atsargas nacionalinių centrinių bankų sąskaitose Eurosistemos minimalių privalomųjų atsargų sistemoje. Teisinė šios sistemos struktūra nustatyta ECBS statuto 19 straipsnyje, 1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2531/98 dėl Europos centrinio banko privalomųjų atsargų reikalavimų taikymo (88) ir Europos centrinio banko reglamente (EB) Nr. 1745/2003 dėl privalomųjų atsargų reikalavimų taikymo (ECB/2003/9) (89). Reglamentas ECB/2003/9 užtikrina, kad Eurosistemos minimalių privalomųjų atsargų sistemos sąlygos būtų vienodos visoje euro zonoje.

Privalomųjų atsargų suma, kurią turi laikyti kiekviena įstaiga, nustatoma pagal jos atsargų bazę. Eurosistemos minimalių privalomųjų atsargų sistema leidžia kitoms sandorių šalims pasinaudoti vidurkio sąlyga, numatančia, kad apie privalomųjų atsargų reikalavimo vykdymą sprendžiama pagal lėšų kiekvienos kalendorinės dienos pabaigoje šių šalių atsargų sąskaitose vidurkius per laikymo laikotarpį. Įstaigų laikomoms privalomosioms atsargoms taikoma Eurosistemos pagrindinių refinansavimo operacijų palūkanų norma.

Eurosistemos minimalių privalomųjų atsargų sistema pirmiausia atlieka šias pinigų politikos funkcijas:

| — | Pinigų rinkos palūkanų normų stabilizavimas

  Eurosistemos minimalių privalomųjų atsargų sistemos vidurkio sąlyga skirta pinigų rinkos palūkanų normoms stabilizuoti, skatinant įstaigas sušvelninti laikinų likvidumo svyravimų poveikį. |
| --- | --- |

—

Pinigų rinkos palūkanų normų stabilizavimas

Eurosistemos minimalių privalomųjų atsargų sistemos vidurkio sąlyga skirta pinigų rinkos palūkanų normoms stabilizuoti, skatinant įstaigas sušvelninti laikinų likvidumo svyravimų poveikį.

| — | Struktūrinio likvidumo trūkumo sukūrimas arba didinimas

  Eurosistemos minimalių privalomųjų atsargų sistema padeda sukurti arba padidinti struktūrinį likvidumo trūkumą. Tai gali būti naudinga siekiant pagerinti Eurosistemos gebėjimą efektyviai veikti kaip likvidumo teikėjui. |
| --- | --- |

—

Struktūrinio likvidumo trūkumo sukūrimas arba didinimas

Eurosistemos minimalių privalomųjų atsargų sistema padeda sukurti arba padidinti struktūrinį likvidumo trūkumą. Tai gali būti naudinga siekiant pagerinti Eurosistemos gebėjimą efektyviai veikti kaip likvidumo teikėjui.

Taikydamas privalomųjų atsargų reikalavimą, ECB privalo veikti laikydamasis Eurosistemos tikslų, nustatytų Sutarties 105 straipsnio l dalyje ir ECBS statuto 2 straipsnyje, kuriuose, inter alia, išreiškiamas principas neskatinti didelio nepageidaujamo išsibarstymo arba išskaidymo.

| 7.2. | Įstaigos, kurioms taikomi privalomųjų atsargų reikalavimai |
| --- | --- |

7.2.

Remdamasis ECBS statuto 19 straipsnio l dalimi, ECB reikalauja, kad valstybėse narėse įsteigtos kredito įstaigos laikytų privalomąsias atsargas. Tai reiškia, kad teisinių subjektų, neturinčių įregistruotos buveinės euro zonoje, filialams euro zonoje taip pat taikoma Eurosistemos minimalių privalomųjų atsargų sistema. Tačiau euro zonoje įsteigtų kredito įstaigų filialai, nesantys euro zonoje, šiai sistemai nepriklauso.

Įstaigos bus automatiškai atleistos nuo atsargų reikalavimų vykdymo prasidėjus laikymo laikotarpiui, per kurį jų leidimas panaikinamas ar atšaukiamas arba per kurį sprendimą pradėti įstaigos likvidavimo procedūrą priima teismų institucija ar kiekviena kita kompetentinga dalyvaujančios valstybės narės institucija. Pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2531/98 ir Reglamentą ECB/2003/9 ECB gali ir atleisti įstaigas jų nediskriminuodamas nuo įsipareigojimų pagal Eurosistemos minimalių privalomųjų atsargų sistemą tuo atveju, jeigu šios sistemos tikslai nebūtų pasiekti taikant įpareigojimus šioms konkrečioms įstaigoms. Priimdamas sprendimą dėl tokio atleidimo, ECB atsižvelgia į vieną arba kelis iš šių kriterijų:

| — | įstaiga atlieka specialios paskirties funkcijas; |
| --- | --- |

—

įstaiga atlieka specialios paskirties funkcijas;

| — | įstaiga neatlieka aktyvių banko funkcijų konkuruodama su kitomis kredito įstaigomis ir (arba) |
| --- | --- |

—

įstaiga neatlieka aktyvių banko funkcijų konkuruodama su kitomis kredito įstaigomis ir (arba)

| — | įstaiga visus pritrauktus indėlius yra numačiusi skirti kaip pagalbą regiono ir (arba) tarptautinei plėtrai. |
| --- | --- |

—

įstaiga visus pritrauktus indėlius yra numačiusi skirti kaip pagalbą regiono ir (arba) tarptautinei plėtrai.

ECB nustato ir tvarko įstaigų, kurioms taikoma Eurosistemos privalomųjų atsargų sistema, sąrašą. ECB taip pat skelbia sąrašą įstaigų, kurios yra atleistos nuo įsipareigojimų pagal šią sistemą ne dėl veiklą ribojančių priemonių taikymo šioms įstaigoms (90). Kitos sandorių šalys gali vadovautis šiais sąrašais spręsdamos, ar jos turi įsipareigojimų kitoms įstaigoms, kurioms taikomi privalomųjų atsargų reikalavimai. Po kiekvieno kalendorinio mėnesio paskutinės Eurosistemos darbo dienos skelbiami sąrašai tinka atsargų bazės laikymo laikotarpio, prasidedančio po dviejų mėnesių einantį kalendorinį mėnesį, atsargų bazei apskaičiuoti. Pavyzdžiui, vasario pabaigoje paskelbtas sąrašas tinka apskaičiuoti atsargų bazę, kurios laikymo laikotarpis prasideda balandžio mėnesį.

| 7.3. | Minimalių privalomųjų atsargų nustatymas |
| --- | --- |

7.3.

a)   Atsargų bazė ir atsargų normos

Įstaigos atsargų bazė nustatoma remiantis jos balanso elementais. Balanso duomenys pateikiami nacionaliniams centriniams bankams pagal bendrą ECB pinigų ir bankų statistikos sistemą (žr. 7.5 skirsnį) (91). Įstaigoms, kurioms taikomi išsamūs atskaitomybės reikalavimai, atitinkamo kalendorinio mėnesio pabaigos balanso duomenys naudojami laikymo laikotarpio, kuris prasidės kalendorinį mėnesį po dviejų mėnesių, atsargų bazei nustatyti. Pavyzdžiui, atsargų bazė, apskaičiuota pagal vasario pabaigos balanso duomenis, bus naudojama privalomųjų atsargų reikalavimams, kuriuos kitos sandorių šalys turės įvykdyti per laikymo laikotarpį, prasidedantį balandžio mėnesį, apskaičiuoti.

ECB pinigų ir bankų statistinės atskaitomybės sistemoje numatyta galimybė atleisti mažas įstaigas nuo tam tikros atskaitomybės naštos. Įstaigos, kurioms taikoma ši nuostata, turi kas ketvirtį pateikti tik nedidelę balanso duomenų dalį (ketvirčio pabaigos duomenis), o jų pateikimo galutinis terminas yra ilgesnis už nustatytą didesnėms įstaigoms. Šių įstaigų pateikti konkretaus ketvirčio balanso duomenys naudojami po dviejų mėnesių prasidėsiančių trijų iš eilės laikymo laikotarpių privalomųjų atsargų bazei apskaičiuoti. Pavyzdžiui, ketvirčio, kuris baigiasi kovo mėnesį, balanso duomenys bus naudojami atsargų bazės laikymo laikotarpiams, prasidedantiems birželio, liepos ir rugpjūčio mėnesiais, apskaičiuoti.

Pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2531/98 ECB turi teisę į įstaigų atsargų bazę įtraukti įsipareigojimus, atsirandančius dėl priimtų lėšų, kartu su įsipareigojimais, kylančiais iš nebalansinių straipsnių. Eurosistemos minimalių privalomųjų atsargų sistemoje iš tikrųjų tik įsipareigojimų straipsniai „indėliai“, „išleisti skolos vertybiniai popieriai“ ir „pinigų rinkos popieriai“ yra įtraukiami į atsargų bazę (žr. 14 intarpą).

Į atsargų bazę neįtraukiami įsipareigojimai kitoms įstaigoms, įtrauktoms į sąrašą įstaigų, kurioms taikoma Eurosistemos minimalių privalomųjų atsargų sistema, ir įsipareigojimai ECB bei nacionaliniams centriniams bankams. Vadinasi, emitentas turi sugebėti įrodyti, kokią iš tikrųjų įsipareigojimų kategorijos „išleisti skolos vertybiniai popieriai“ priemonių sumą laiko kitos įstaigos, kurioms taikoma Eurosistemos minimalių privalomųjų atsargų sistema, kad turėtų teisę šią sumą atimti iš atsargų bazės. Jeigu tokių įrodymų pateikti neįmanoma, emitentai šiam balanso straipsniui gali taikyti nustatyto dydžio standartinio atskaitymo procentą (92).

ECB nustatomų atsargų normų didžiausią ribą apibrėžia Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2531/98. Daugumai straipsnių, įtrauktų į atsargų bazę, ECB taiko vienodą nenulinę atsargų normą. Ši atsargų norma nustatyta ECB reglamente dėl privalomųjų atsargų reikalavimo taikymo. Nulinę atsargų normą ECB nustato šioms įsipareigojimų kategorijoms: „indėliams, kurių sutartas terminas nuo 2 m.“, „indėliams, kurių įspėjamasis laikotarpis iki 2 m.“, „atpirkimo sandoriams“ ir „išleistiems skolos vertybiniams popieriams, kurių sutartas terminas nuo 2 m.“ (žr. 14 intarpą). ECB gali bet kuriuo metu pakeisti atsargų normas. Apie atsargų normų pakeitimus ECB praneša iš anksto iki pirmojo atsargų bazės laikymo laikotarpio, kuriam tas pokytis galios.

14 INTARPASAtsargų bazė ir atsargų normosA.   Įsipareigojimai, įtraukti į atsargų bazę, kuriems taikoma teigiama atsargų normaIndėliai





  —

| — | Vienadieniai indėliai |
| --- | --- |

Vienadieniai indėliai

| — | Indėliai, kurių sutartas terminas iki 2 m. |
| --- | --- |

—

Indėliai, kurių sutartas terminas iki 2 m.

| — | Indėliai, kurių įspėjamasis laikotarpis iki 2 m. |
| --- | --- |

—

Indėliai, kurių įspėjamasis laikotarpis iki 2 m.

| — | Skolos vertybiniai popieriai, kurių sutartas terminas iki 2 m. |
| --- | --- |

—

Skolos vertybiniai popieriai, kurių sutartas terminas iki 2 m.

| — | Indėliai, kurių sutartas terminas nuo 2 m. |
| --- | --- |

—

Indėliai, kurių sutartas terminas nuo 2 m.

| — | Indėliai, kurių įspėjamasis laikotarpis nuo 2 m. |
| --- | --- |

—

Indėliai, kurių įspėjamasis laikotarpis nuo 2 m.

| — | Atpirkimo sandoriai |
| --- | --- |

—

Atpirkimo sandoriai

| — | Skolos vertybiniai popieriai, kurių sutartas terminas nuo 2 m. |
| --- | --- |

—

Skolos vertybiniai popieriai, kurių sutartas terminas nuo 2 m.

| — | Įsipareigojimai kitoms įstaigoms, priklausančioms Eurosistemos minimalių privalomųjų atsargų sistemai |
| --- | --- |

—

Įsipareigojimai kitoms įstaigoms, priklausančioms Eurosistemos minimalių privalomųjų atsargų sistemai

| — | Įsipareigojimai ECB ir nacionaliniams centriniams bankams |
| --- | --- |

—

Įsipareigojimai ECB ir nacionaliniams centriniams bankams

b)   Minimalių privalomųjų atsargų apskaičiavimas

Kiekvienos įstaigos privalomųjų atsargų reikalavimas apskaičiuojamas nustatytiems įsipareigojimams taikant atitinkamoms įsipareigojimų kategorijoms nustatytas privalomųjų atsargų normas.

Kiekviena įstaiga atskaito 100 000 eurų nuolaidą iš apskaičiuoto privalomųjų atsargų reikalavimo kiekvienoje valstybėje narėje, kurioje ji turi padalinį. Tokios nuolaidos skyrimas nepažeidžia įstaigų, priklausančių Eurosistemos minimalių privalomųjų atsargų sistemai, teisinių įsipareigojimų (93).

Privalomosios atsargos kiekvienu laikymo laikotarpiu suapvalinamos iki artimiausio sveikojo skaičiaus eurais.

| 7.4. | Minimalių privalomųjų atsargų laikymas |
| --- | --- |

7.4.

a)   Laikymo laikotarpis

ECB paskelbia privalomųjų atsargų laikymo laikotarpių kalendorių ne vėliau kaip prieš tris mėnesius iki kiekvienų metų pradžios (94). Laikymo laikotarpis prasideda pirmosios pagrindinės refinansavimo operacijos po Valdančiosios tarybos posėdžio, kuriame iš anksto numatoma įvertinti mėnesio pinigų politikos poziciją, atsiskaitymo dieną. Esant tam tikroms aplinkybėms, paskelbtas kalendorius gali būti koreguojamas atsižvelgiant, be kita ko, į Valdančiosios tarybos posėdžių grafiko pakeitimus.

b)   Minimalių privalomųjų atsargų laikymas

Kiekviena įstaiga savo privalomąsias atsargas turi laikyti vienoje arba keliose atsargų sąskaitose valstybės narės, kurioje ji įsteigta, nacionaliniame centriniame banke. Įstaigų, valstybėje narėje turinčių daugiau kaip vieną padalinį, pagrindinė buveinė yra atsakinga už visų įstaigos vietinių padalinių bendrų privalomųjų atsargų reikalavimų vykdymą (95). Įstaiga, turinti padalinių daugiau kaip vienoje valstybėje narėje, turi laikyti privalomąsias atsargas kiekvienos valstybės narės, kurioje ji turi padalinį, nacionaliniame centriniame banke, atsižvelgdama į savo atsargų bazę atitinkamoje valstybėje narėje.

Įstaigų atsiskaitomosios sąskaitos nacionaliniuose centriniuose bankuose gali būti naudojamos kaip atsargų sąskaitos. Atsargos, laikomos atsiskaitomosiose sąskaitose, gali būti naudojamos atsiskaitymams dienos metu. Įstaigos dienos atsargos apskaičiuojamos kaip galutinis atsargų sąskaitos likutis dienos pabaigoje.

Įstaiga gali kreiptis į valstybės narės, kurios rezidente ji yra, nacionalinį centrinį banką, prašydama leidimo laikyti visas savo privalomąsias atsargas netiesiogiai per tarpininką. Galimybė laikyti savo privalomąsias atsargas per tarpininką paprastai suteikiama tik toms įstaigoms, pagal kurių struktūrą dalį administravimo (pvz., iždo valdymą) paprastai atlieka tarpininkas (pvz., taupomųjų ir kooperatinių bankų tinklai gali centralizuoti savo atsargų laikymą). Privalomųjų atsargų laikymui per tarpininką taikomos Reglamente ECB/2003/9 numatytos nuostatos.

c)   Atlyginimas už atsargų laikymą

Už privalomųjų atsargų laikymą atlyginama atsižvelgiant į laikymo laikotarpio ECB pagrindinių refinansavimo operacijų normų vidurkį, apskaičiuotą pagal kalendorinių dienų skaičių, taikant 15 intarpe nurodytą formulę. Už laikomas atsargas, didesnes už privalomąsias atsargas, neatlyginama. Atlyginimas išmokamas antrą NCB darbo dieną pasibaigus laikymo laikotarpiui, už kurį buvo apskaičiuotas atlyginimas.

15 INTARPASAtlyginimo už privalomųjų atsargų laikymą apskaičiavimasAtlyginimas už privalomųjų atsargų laikymą apskaičiuojamas pagal šią formulę:Formula,Formula,kur:







  Rt

| Rt | = | atlyginimas, kurį reikia sumokėti už privalomųjų atsargų laikymą per t laikymo laikotarpį; |
| --- | --- | --- |
| Ht | = | privalomųjų atsargų dienos vidurkis per t laikymo laikotarpį; |
| nt | = | t laikymo laikotarpio kalendorinių dienų skaičius; |
| rt | = | atlyginimo už privalomųjų atsargų laikymą per t laikymo laikotarpį palūkanų norma. Taikomas standartinis dviejų dešimtųjų dalių atlyginimo normos suapvalinimas; |
| i | = | t laikymo laikotarpio i kalendorinė diena; |
| MR
  i | = | ribinė palūkanų norma, taikoma naujausioms pagrindinėms refinansavimo operacijoms per arba prieš i kalendorinę dieną. |

=

atlyginimas, kurį reikia sumokėti už privalomųjų atsargų laikymą per t laikymo laikotarpį;

Ht

=

privalomųjų atsargų dienos vidurkis per t laikymo laikotarpį;

nt

=

t laikymo laikotarpio kalendorinių dienų skaičius;

rt

=

atlyginimo už privalomųjų atsargų laikymą per t laikymo laikotarpį palūkanų norma. Taikomas standartinis dviejų dešimtųjų dalių atlyginimo normos suapvalinimas;

i

=

t laikymo laikotarpio i kalendorinė diena;

MR
  i

=

ribinė palūkanų norma, taikoma naujausioms pagrindinėms refinansavimo operacijoms per arba prieš i kalendorinę dieną.

| 7.5. | Su atsargų baze susijusi atskaitomybė, atsargų patvirtinimas ir tikrinimas |
| --- | --- |

7.5.

Atsargų bazės straipsnius privalomųjų atsargų reikalavimų taikymui apskaičiuoja pačios įstaigos, kurioms taikomi privalomųjų atsargų reikalavimai, ir atsiskaito nacionaliniams centriniams bankams pagal bendrą ECB pinigų ir bankų statistikos sistemą (žr. 4 priedą). Reglamento ECB/2003/9 5 straipsnyje nustatyta pranešimo apie įstaigos atsargų bazę ir privalomųjų atsargų reikalavimus ir jų patvirtinimo tvarka.

Apie įstaigos privalomąsias atsargas pranešama ir jos patvirtinamos tokia tvarka. Atitinkamas nacionalinis centrinis bankas ar įstaiga imasi iniciatyvos apskaičiuoti tos įstaigos atitinkamo laikymo laikotarpio privalomąsias atsargas. Apskaičiavusi šalis ne vėliau kaip prieš tris NCB darbo dienas iki laikymo laikotarpio pradžios praneša apie apskaičiuotas atsargas. Atitinkamas dalyvaujantis nacionalinis centrinis bankas gali nustatyti ankstesnę pranešimo apie privalomąsias atsargas datą. Jis taip pat gali nustatyti papildomus įstaigos pranešimo apie atsargų bazės pakeitimo ir privalomųjų atsargų, apie kurias jau buvo informuota, pakeitimo terminus. Šalis, kuriai buvo pranešta, patvirtina apskaičiuotas privalomąsias atsargas ne vėliau kaip paskutinę NCB darbo dieną, prieš kurią prasideda šių atsargų laikymo laikotarpis. Jei informuota šalis nepateikia atsakymo apie pranešimą iki paskutinės NCB darbo dienos prieš atsargų laikymo laikotarpio pradžią pabaigos, laikoma, kad ji patvirtino atitinkamo laikymo laikotarpio įstaigos privalomąsias atsargas. Patvirtinus atitinkamo laikymo laikotarpio įstaigos privalomąsias atsargas, jų taisyti jau negalima.

Įstaigoms, kurioms leidžiama veikti kaip kitų įstaigų netiesiogiai laikomų atsargų tarpininkams, Reglamente ECB/2003/9 nustatyti specialieji atskaitomybės reikalavimai. Atsargų laikymas per tarpininką nekeičia taip atsargas laikančių įstaigų statistinės atskaitomybės įsipareigojimų.

ECB ir nacionaliniai centriniai bankai, remdamiesi Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2531/98, turi teisę patikrinti surinktų duomenų tikslumą ir kokybę.

| 7.6. | Privalomųjų atsargų įsipareigojimų neįvykdymas |
| --- | --- |

7.6.

Privalomųjų atsargų įsipareigojimai neįvykdomi, jeigu įstaigos atsargų sąskaitoje ar sąskaitose kiekvienos kalendorinės dienos pabaigoje atsargų vidurkis per laikymo laikotarpį yra mažesnis už įstaigos atitinkamo laikymo laikotarpio privalomųjų atsargų reikalavimą.

Jeigu įstaiga visiškai arba iš dalies nevykdo privalomųjų atsargų reikalavimo, ECB, remdamasis Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2531/98, gali paskirti kurią nors iš toliau nurodytų sankcijų:

| — | mokestį, kuris iki 5 procentinių punktų didesnis už ribinio skolinimosi palūkanų normą, taikomą privalomųjų atsargų reikalavimų sumai, kurios pritrūko atitinkama įstaiga, arba |
| --- | --- |

—

mokestį, kuris iki 5 procentinių punktų didesnis už ribinio skolinimosi palūkanų normą, taikomą privalomųjų atsargų reikalavimų sumai, kurios pritrūko atitinkama įstaiga, arba

| — | mokestį, kuris iki dviejų kartų didesnis už ribinio skolinimosi palūkanų normą, taikomą privalomųjų atsargų reikalavimų sumai, kurios pritrūko atitinkama įstaiga, arba |
| --- | --- |

—

mokestį, kuris iki dviejų kartų didesnis už ribinio skolinimosi palūkanų normą, taikomą privalomųjų atsargų reikalavimų sumai, kurios pritrūko atitinkama įstaiga, arba

| — | reikalavimą atitinkamai įstaigai ECB arba nacionaliniuose centriniuose bankuose padėti indėlius be palūkanų, kurių suma būtų iki trijų kartų didesnė už privalomųjų atsargų reikalavimo sumą, kurios pritrūko atitinkama įstaiga. Indėlio terminas neturi būti ilgesnis už laikotarpį, per kurį įstaiga neįvykdė privalomųjų atsargų reikalavimo. |
| --- | --- |

—

reikalavimą atitinkamai įstaigai ECB arba nacionaliniuose centriniuose bankuose padėti indėlius be palūkanų, kurių suma būtų iki trijų kartų didesnė už privalomųjų atsargų reikalavimo sumą, kurios pritrūko atitinkama įstaiga. Indėlio terminas neturi būti ilgesnis už laikotarpį, per kurį įstaiga neįvykdė privalomųjų atsargų reikalavimo.

Jeigu įstaiga nevykdo kitų įsipareigojimų, nurodytų ECB reglamentuose ir sprendimuose, susijusiuose su Eurosistemos privalomųjų atsargų sistema (pvz., jeigu laiku nepateikia reikiamų duomenų arba jie yra netikslūs), ECB turi teisę taikyti sankcijas, remdamasis 1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2532/98 dėl Europos centrinio banko teisių taikyti sankcijas ir 1999 m. rugsėjo 23 d. Europos centrinio banko reglamentu (EB) Nr. 2157/1999 dėl Europos centrinio banko teisių taikyti sankcijas (ECB/1999/4) (96). ECB vykdomoji valdyba gali nustatyti ir paskelbti kriterijus, pagal kuriuos ji taikys sankcijas, numatytas Tarybos reglamento (EB) Nr. 2531/98 7 straipsnio l dalyje (97).

Be to, rimtų privalomųjų atsargų reikalavimų pažeidimų atveju Eurosistema gali laikinai sustabdyti kitų sandorių šalių teisę dalyvauti atvirosios rinkos operacijose.

1 PRIEDAS

Pinigų politikos operacijų ir procedūrų pavyzdžiai

Pavyzdžių sąrašas

| 1 pavyzdys | Likvidumo didinimo grįžtamasis sandoris fiksuotųjų palūkanų konkurse |
| --- | --- |

1 pavyzdys

| 2 pavyzdys | Likvidumo didinimo grįžtamasis sandoris kintamųjų palūkanų konkurse |
| --- | --- |

2 pavyzdys

| 3 pavyzdys | ECB skolos sertifikatų išleidimas kintamųjų palūkanų konkurse |
| --- | --- |

3 pavyzdys

| 4 pavyzdys | Likvidumo mažinimo valiutų apsikeitimo sandoris kintamųjų palūkanų konkurse |
| --- | --- |

4 pavyzdys

| 5 pavyzdys | Likvidumo didinimo valiutų apsikeitimo sandoris kintamųjų palūkanų konkurse |
| --- | --- |

5 pavyzdys

| 6 pavyzdys | Rizikos kontrolės priemonės |
| --- | --- |

6 pavyzdys

1 PAVYZDYSLikvidumo didinimo grįžtamasis sandoris fiksuotųjų palūkanų konkurseECB nusprendžia padidinti rinkos likvidumą sudarydamas grįžtamuosius sandorius pagal fiksuotųjų palūkanų konkurso tvarką.Trys kitos sandorių šalys pateikia tokius pasiūlymus:






  Kita sandorio šalis

| Kita sandorio šalis | Pasiūlymas (mln. eurų) |
| --- | --- |
| 1 bankas | 30 |
| 2 bankas | 40 |
| 3 bankas | 70 |
| Iš viso | 140 |

Pasiūlymas (mln. eurų)

1 bankas

30

2 bankas

40

3 bankas

70

Iš viso

140

| Kita sandorio šalis | Pasiūlymas (mln. eurų) | Paskirstymas (mln. eurų) |
| --- | --- | --- |
| 1 bankas | 30 | 22,5 |
| 2 bankas | 40 | 30,0 |
| 3 bankas | 70 | 52,5 |
| Iš viso | 140 | 105,0 |

Kita sandorio šalis

Pasiūlymas (mln. eurų)

Paskirstymas (mln. eurų)

1 bankas

30

22,5

2 bankas

40

30,0

3 bankas

70

52,5

Iš viso

140

105,0

2 PAVYZDYSLikvidumo didinimo grįžtamasis sandoris kintamųjų palūkanų konkurseECB nusprendžia padidinti rinkos likvidumą sudarydamas grįžtamuosius sandorius pagal kintamųjų palūkanų konkurso tvarką.Trys kitos sandorio šalys pateikia tokius pasiūlymus:










  Palūkanų norma (%)

| Palūkanų norma (%) | Suma (mln. eurų) |
| --- | --- |
| 1 bankas | 2 bankas | 3 bankas | visi pasiūlymai | bendri pasiūlymai |
| 3,15 | | | | 0 | 0 |
| 3,10 | | 5 | 5 | 10 | 10 |
| 3,09 | | 5 | 5 | 10 | 20 |
| 3,08 | | 5 | 5 | 10 | 30 |
| 3,07 | 5 | 5 | 10 | 20 | 50 |
| 3,06 | 5 | 10 | 15 | 30 | 80 |
| 3,05 | 10 | 10 | 15 | 35 | 115 |
| 3,04 | 5 | 5 | 5 | 15 | 130 |
| 3,03 | 5 | | 10 | 15 | 145 |
| Iš viso | 30 | 45 | 70 | 145 | |

Suma (mln. eurų)

1 bankas

2 bankas

3 bankas

visi pasiūlymai

bendri pasiūlymai

3,15

0

0

3,10

5

5

10

10

3,09

5

5

10

20

3,08

5

5

10

30

3,07

5

5

10

20

50

3,06

5

10

15

30

80

3,05

10

10

15

35

115

3,04

5

5

5

15

130

3,03

5

10

15

145

Iš viso

30

45

70

145

| Kitos sandorių šalys | Suma (mln. eurų) |
| --- | --- |
| 1 bankas | 2 bankas | 3 bankas | iš viso |
| Visi pasiūlymai | 30,0 | 45,0 | 70,0 | 145 |
| Visi paskirstymai | 14,0 | 34,0 | 46,0 | 94 |

Kitos sandorių šalys

Suma (mln. eurų)

1 bankas

2 bankas

3 bankas

iš viso

Visi pasiūlymai

30,0

45,0

70,0

145

Visi paskirstymai

14,0

34,0

46,0

94

3 PAVYZDYSECB skolos sertifikatų išleidimas kintamųjų palūkanų konkurseECB nusprendžia sumažinti likvidumą rinkoje išleisdamas skolos sertifikatus pagal kintamųjų palūkanų konkurso tvarką.Trys kitos sandorių šalys pateikia šiuos pasiūlymus:










  Palūkanų norma (%)

| Palūkanų norma (%) | Suma (mln. eurų) |
| --- | --- |
| 1 bankas | 2 bankas | 3 bankas | visi pasiūlymai | bendri pasiūlymai |
| 3,00 | | | | 0 | 0 |
| 3,01 | 5 | | 5 | 10 | 10 |
| 3,02 | 5 | 5 | 5 | 15 | 25 |
| 3,03 | 5 | 5 | 5 | 15 | 40 |
| 3,04 | 10 | 5 | 10 | 25 | 65 |
| 3,05 | 20 | 40 | 10 | 70 | 135 |
| 3,06 | 5 | 10 | 10 | 25 | 160 |
| 3,08 | 5 | | 10 | 15 | 175 |
| 3,10 | | 5 | | 5 | 180 |
| Iš viso | 55 | 70 | 55 | 180 | |

Suma (mln. eurų)

1 bankas

2 bankas

3 bankas

visi pasiūlymai

bendri pasiūlymai

3,00

0

0

3,01

5

5

10

10

3,02

5

5

5

15

25

3,03

5

5

5

15

40

3,04

10

5

10

25

65

3,05

20

40

10

70

135

3,06

5

10

10

25

160

3,08

5

10

15

175

3,10

5

5

180

Iš viso

55

70

55

180

| Kitos sandorių šalys | Suma (mln. eurų) |
| --- | --- |
| 1 bankas | 2 bankas | 3 bankas | iš viso |
| Visi pasiūlymai | 55,0 | 70,0 | 55,0 | 180,0 |
| Visi paskirstymai | 42,0 | 49,0 | 33,5 | 124,5 |

Kitos sandorių šalys

Suma (mln. eurų)

1 bankas

2 bankas

3 bankas

iš viso

Visi pasiūlymai

55,0

70,0

55,0

180,0

Visi paskirstymai

42,0

49,0

33,5

124,5

4 PAVYZDYSLikvidumo mažinimo valiutų apsikeitimo sandoris kintamųjų palūkanų konkurseECB nusprendžia sumažinti likvidumą rinkoje sudarydamas eurų ir JAV dolerių apsikeitimo sandorį pagal kintamųjų palūkanų konkurso tvarką. (Pastaba: šiame pavyzdyje eurais prekiaujama už priemoką.)Trys kitos sandorio šalys pateikia šiuos pasiūlymus:










  Apsikeitimo punktas (× 10 000)

| Apsikeitimo punktas (× 10 000) | Suma (mln. eurų) |
| --- | --- |
| 1 bankas | 2 bankas | 3 bankas | visi pasiūlymai | bendri pasiūlymai |
| 6,84 | | | | 0 | 0 |
| 6,80 | 5 | | 5 | 10 | 10 |
| 6,76 | 5 | 5 | 5 | 15 | 25 |
| 6,71 | 5 | 5 | 5 | 15 | 40 |
| 6,67 | 10 | 10 | 5 | 25 | 65 |
| 6,63 | 25 | 35 | 40 | 100 | 165 |
| 6,58 | 10 | 20 | 10 | 40 | 205 |
| 6,54 | 5 | 10 | 10 | 25 | 230 |
| 6,49 | | 5 | | 5 | 235 |
| Iš viso | 65 | 90 | 80 | 235 | |

Suma (mln. eurų)

1 bankas

2 bankas

3 bankas

visi pasiūlymai

bendri pasiūlymai

6,84

0

0

6,80

5

5

10

10

6,76

5

5

5

15

25

6,71

5

5

5

15

40

6,67

10

10

5

25

65

6,63

25

35

40

100

165

6,58

10

20

10

40

205

6,54

5

10

10

25

230

6,49

5

5

235

Iš viso

65

90

80

235

| Kitos sandorio šalys | Suma (mln. eurų) |
| --- | --- |
| 1 bankas | 2 bankas | 3 bankas | iš viso |
| Visi pasiūlymai | 65,0 | 90,0 | 80,0 | 235,0 |
| Visi paskirstymai | 48,25 | 52,55 | 57,20 | 158,0 |

Kitos sandorio šalys

Suma (mln. eurų)

1 bankas

2 bankas

3 bankas

iš viso

Visi pasiūlymai

65,0

90,0

80,0

235,0

Visi paskirstymai

48,25

52,55

57,20

158,0

| Neatidėliotinas sandoris | Išankstinis sandoris |
| --- | --- |
| kursas | perkami eurai | parduodami JAV doleriai | kursas | Parduodami eurai | perkami JAV doleriai |
| 1,1300 | | | 1,130684 | | |
| 1,1300 | 10 000 000 | 11 300 000 | 1,130680 | 10 000 000 | 11 306 800 |
| 1,1300 | 15 000 000 | 16 950 000 | 1,130676 | 15 000 000 | 16 960 140 |
| 1,1300 | 15 000 000 | 16 950 000 | 1,130671 | 15 000 000 | 16 960 065 |
| 1,1300 | 25 000 000 | 28 250 000 | 1,130667 | 25 000 000 | 28 266 675 |
| 1,1300 | 93 000 000 | 105 090 000 | 1,130663 | 93 000 000 | 105 151 659 |
| 1,1300 | | | 1,130658 | | |
| 1,1300 | | | 1,130654 | | |
| 1,1300 | | | 1,130649 | | |
| Iš viso | 158 000 000 | 178 540 000 | | 158 000 000 | 178 645 339 |

Neatidėliotinas sandoris

Išankstinis sandoris

kursas

perkami eurai

parduodami JAV doleriai

kursas

Parduodami eurai

perkami JAV doleriai

1,1300

1,130684

1,1300

10 000 000

11 300 000

1,130680

10 000 000

11 306 800

1,1300

15 000 000

16 950 000

1,130676

15 000 000

16 960 140

1,1300

15 000 000

16 950 000

1,130671

15 000 000

16 960 065

1,1300

25 000 000

28 250 000

1,130667

25 000 000

28 266 675

1,1300

93 000 000

105 090 000

1,130663

93 000 000

105 151 659

1,1300

1,130658

1,1300

1,130654

1,1300

1,130649

Iš viso

158 000 000

178 540 000

158 000 000

178 645 339

5 PAVYZDYSLikvidumo didinimo valiutų apsikeitimo sandoris kintamųjų palūkanų konkurseECB nusprendžia rinkai suteikti likvidumo sudarydamas pagal eurų ir JAV dolerių kursą valiutų apsikeitimo sandorį kintamųjų palūkanų konkurso tvarka. (Pastaba: šiame pavyzdyje eurais prekiaujama už priemoką.)Trys kitos sandorio šalys pateikia šiuos pasiūlymus:










  Apsikeitimo punktas (× 10 000)

| Apsikeitimo punktas (× 10 000) | Suma (mln. Eurų) |
| --- | --- |
| 1 bankas | 2 bankas | 3 bankas | visi pasiūlymai | bendri pasiūlymai |
| 6,23 | | | | | |
| 6,27 | 5 | | 5 | 10 | 10 |
| 6,32 | 5 | | 5 | 10 | 20 |
| 6,36 | 10 | 5 | 5 | 20 | 40 |
| 6,41 | 10 | 10 | 20 | 40 | 80 |
| 6,45 | 20 | 40 | 20 | 80 | 160 |
| 6,49 | 5 | 20 | 10 | 35 | 195 |
| 6,54 | 5 | 5 | 10 | 20 | 215 |
| 6,58 | | 5 | | 5 | 220 |
| Iš viso | 60 | 85 | 75 | 220 | |

Suma (mln. Eurų)

1 bankas

2 bankas

3 bankas

visi pasiūlymai

bendri pasiūlymai

6,23

6,27

5

5

10

10

6,32

5

5

10

20

6,36

10

5

5

20

40

6,41

10

10

20

40

80

6,45

20

40

20

80

160

6,49

5

20

10

35

195

6,54

5

5

10

20

215

6,58

5

5

220

Iš viso

60

85

75

220

| Kitos sandorio šalys | Suma (mln. eurų) |
| --- | --- |
| 1 bankas | 2 bankas | 3 bankas | iš viso |
| Visi pasiūlymai | 60,0 | 85,0 | 75,0 | 220 |
| Visi paskirstymai | 55,5 | 75,5 | 66,0 | 197 |

Kitos sandorio šalys

Suma (mln. eurų)

1 bankas

2 bankas

3 bankas

iš viso

Visi pasiūlymai

60,0

85,0

75,0

220

Visi paskirstymai

55,5

75,5

66,0

197

| Neatidėliotinas sandoris | Išankstinis sandoris |
| --- | --- |
| kursas | parduodami eurai | perkami JAV doleriai | kursas | perkami eurai | parduodami JAV doleriai |
| 1,1300 | | | 1,130623 | | |
| 1,1300 | 10 000 000 | 11 300 000 | 1,130627 | 10 000 000 | 11 306 270 |
| 1,1300 | 10 000 000 | 11 300 000 | 1,130632 | 10 000 000 | 11 306 320 |
| 1,1300 | 20 000 000 | 22 600 000 | 1,130636 | 20 000 000 | 22 612 720 |
| 1,1300 | 40 000 000 | 45 200 000 | 1,130641 | 40 000 000 | 45 225 640 |
| 1,1300 | 80 000 000 | 90 400 000 | 1,130645 | 80 000 000 | 90 451 600 |
| 1,1300 | 35 000 000 | 39 550 000 | 1,130649 | 35 000 000 | 39 572 715 |
| 1,1300 | 2 000 000 | 2 260 000 | 1,130654 | 2 000 000 | 2 261 308 |
| 1,1300 | | | 1,130658 | | |
| Iš viso | 197 000 000 | 222 610 000 | | 197 000 000 | 222 736 573 |

Neatidėliotinas sandoris

Išankstinis sandoris

kursas

parduodami eurai

perkami JAV doleriai

kursas

perkami eurai

parduodami JAV doleriai

1,1300

1,130623

1,1300

10 000 000

11 300 000

1,130627

10 000 000

11 306 270

1,1300

10 000 000

11 300 000

1,130632

10 000 000

11 306 320

1,1300

20 000 000

22 600 000

1,130636

20 000 000

22 612 720

1,1300

40 000 000

45 200 000

1,130641

40 000 000

45 225 640

1,1300

80 000 000

90 400 000

1,130645

80 000 000

90 451 600

1,1300

35 000 000

39 550 000

1,130649

35 000 000

39 572 715

1,1300

2 000 000

2 260 000

1,130654

2 000 000

2 261 308

1,1300

1,130658

Iš viso

197 000 000

222 610 000

197 000 000

222 736 573

6 PAVYZDYSRizikos kontrolės priemonėsŠiuo pavyzdžiu iliustruojama rizikos kontrolės sistema, taikoma Eurosistemos likvidumo didinimo operacijų užtikrinamajam turtui (98). Pavyzdys pagrįstas prielaida, kad kita sandorio šalis dalyvauja šiose Eurosistemos pinigų politikos operacijose:





  —

| — | pagrindinėje refinansavimo operacijoje, kuri prasideda 2004 m. liepos 28 d. ir baigiasi 2004 m. rugpjūčio 4 d., pagal kurią kitai sandorio šaliai skiriama 50 mln. eurų, kai palūkanų norma yra 4,24 %; |
| --- | --- |

pagrindinėje refinansavimo operacijoje, kuri prasideda 2004 m. liepos 28 d. ir baigiasi 2004 m. rugpjūčio 4 d., pagal kurią kitai sandorio šaliai skiriama 50 mln. eurų, kai palūkanų norma yra 4,24 %;

| — | ilgesnės trukmės refinansavimo operacijoje, kuri prasideda 2004 m. liepos 29 d. ir baigiasi 2004 m. spalio 21d., pagal kurią kitai sandorio šaliai skiriama 45 mln. eurų, kai palūkanų norma yra 4,56 %; |
| --- | --- |

—

ilgesnės trukmės refinansavimo operacijoje, kuri prasideda 2004 m. liepos 29 d. ir baigiasi 2004 m. spalio 21d., pagal kurią kitai sandorio šaliai skiriama 45 mln. eurų, kai palūkanų norma yra 4,56 %;

| — | pagrindinėje refinansavimo operacijoje, kuri prasideda 2004 m. rugpjūčio 4 d. ir baigiasi 2004 m. rugpjūčio 11 d., pagal kurią kitai sandorio šaliai skiriama 35 mln. eurų, kai palūkanų norma yra 4,26 %. |
| --- | --- |

—

pagrindinėje refinansavimo operacijoje, kuri prasideda 2004 m. rugpjūčio 4 d. ir baigiasi 2004 m. rugpjūčio 11 d., pagal kurią kitai sandorio šaliai skiriama 35 mln. eurų, kai palūkanų norma yra 4,26 %.

| pavadinimas | turto klasė | termino suėjimo diena | atkarpa | atkarpos dažnumas | likutinis terminas | įvertinimas mažesne nei rinkos verte |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A turtas | Turtu užtikrinta priemonė | 2006 08 29 | Fiksuotoji | 6 mėnesiai | 2 metai | 3,50 % |
| B turtas | Centrinės valdžios obligacija | 2008 11 19 | Kintamoji | 12 mėnesių | 4 metai | 0,50 % |
| C turtas | Korporacijos obligacija | 2015 05 12 | Nulinė | | > 10 metų | 15,00 % |

pavadinimas

turto klasė

termino suėjimo diena

atkarpa

atkarpos dažnumas

likutinis terminas

įvertinimas mažesne nei rinkos verte

A turtas

Turtu užtikrinta priemonė

2006 08 29

Fiksuotoji

6 mėnesiai

2 metai

3,50 %

B turtas

Centrinės valdžios obligacija

2008 11 19

Kintamoji

12 mėnesių

4 metai

0,50 %

C turtas

Korporacijos obligacija

2015 05 12

Nulinė

> 10 metų

15,00 %

| 2004 07 28 | 2004 07 29 | 2004 07 30 | 2004 08 02 | 2004 08 03 | 2004 08 04 | 2004 08 05 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 102,63 | 101,98 | 100,55 | 101,03 | 100,76 | 101,02 | 101,24 |
| | 98,35 | 97,95 | 98,15 | 98,56 | 98,73 | 98,57 |
| | | | | | 55,01 | 54,87 |

2004 07 28

2004 07 29

2004 07 30

2004 08 02

2004 08 03

2004 08 04

2004 08 05

102,63

101,98

100,55

101,03

100,76

101,02

101,24

98,35

97,95

98,15

98,56

98,73

98,57

55,01

54,87

| 1. | 2004 m. liepos 28 d. kita sandorio šalis sudaro atpirkimo sandorį su nacionaliniu centriniu banku, kuris perka 50,6 mln. eurų vertės A turto. A turtas yra turtu padengta priemonė su fiksuotąja atkarpa, kurios terminas sueina 2006 m. rugpjūčio 29 d. Taigi jos terminas iki galiojimo pabaigos yra dveji metai, todėl reikalingas įvertinimas 3,5 % mažesne nei rinkos verte. A turto rinkos vertė jo orientacinėje rinkoje tą dieną yra 102,63 % kartu su sukauptomis palūkanomis už atkarpą. Kita sandorio šalis turi pateikti A turto už sumą, kuri, iš rinkos vertės atėmus 3,5 %, yra didesnė už paskirstytą 50 mln. eurų sumą. Todėl kita sandorio šalis pateikia A turto už nominalią 50,6 mln. eurų sumą, kurios pakoreguota rinkos vertė tą dieną lygi 50 113 203 eurų. |
| --- | --- |

1.

2004 m. liepos 28 d. kita sandorio šalis sudaro atpirkimo sandorį su nacionaliniu centriniu banku, kuris perka 50,6 mln. eurų vertės A turto. A turtas yra turtu padengta priemonė su fiksuotąja atkarpa, kurios terminas sueina 2006 m. rugpjūčio 29 d. Taigi jos terminas iki galiojimo pabaigos yra dveji metai, todėl reikalingas įvertinimas 3,5 % mažesne nei rinkos verte. A turto rinkos vertė jo orientacinėje rinkoje tą dieną yra 102,63 % kartu su sukauptomis palūkanomis už atkarpą. Kita sandorio šalis turi pateikti A turto už sumą, kuri, iš rinkos vertės atėmus 3,5 %, yra didesnė už paskirstytą 50 mln. eurų sumą. Todėl kita sandorio šalis pateikia A turto už nominalią 50,6 mln. eurų sumą, kurios pakoreguota rinkos vertė tą dieną lygi 50 113 203 eurų.

| 2. | 2004 m. liepos 29 d. kita sandorio šalis sudaro atpirkimo sandorį su nacionaliniu centriniu banku, kuris perka A turto už 21 mln. eurų sumą (rinkos kaina yra 101,98 %, įvertinimas 3,5 % mažesne nei rinkos verte) ir B turto už 25 mln. eurų sumą (rinkos kaina — 98,35%). B turtas yra centrinės vyriausybės obligacijos su kintamųjų atkarpų mokėjimais, kuriems taikomas įvertinimas 0,5 % mažesne nei rinkos verte. Pakoreguota A ir B turto rinkos vertė tą dieną lygi 45 130 810 eurų, taigi ji didesnė už reikalaujamą 45 000 000 eurų sumą.
  2004 m. liepos 29 d. pagrindinės refinansavimo operacijos, kuri pradėta 2004 m. liepos 28 d., užtikrinamasis turtas yra perkainojamas. Kai A turto rinkos vertė yra 101,98 %, jo pagal įvertinimą mažesne nei rinkos verte pakoreguota rinkos vertė vis dar yra tarp mažiausios ir didžiausios neįpareigojančių vertės reikšmių. Todėl laikoma, kad pirminio įkaito pakanka ir pirminio suteikto likvidumo sumai, ir sukauptoms palūkanoms, kurios sudaro 5 889 eurus. |
| --- | --- |

2.

2004 m. liepos 29 d. kita sandorio šalis sudaro atpirkimo sandorį su nacionaliniu centriniu banku, kuris perka A turto už 21 mln. eurų sumą (rinkos kaina yra 101,98 %, įvertinimas 3,5 % mažesne nei rinkos verte) ir B turto už 25 mln. eurų sumą (rinkos kaina — 98,35%). B turtas yra centrinės vyriausybės obligacijos su kintamųjų atkarpų mokėjimais, kuriems taikomas įvertinimas 0,5 % mažesne nei rinkos verte. Pakoreguota A ir B turto rinkos vertė tą dieną lygi 45 130 810 eurų, taigi ji didesnė už reikalaujamą 45 000 000 eurų sumą.

2004 m. liepos 29 d. pagrindinės refinansavimo operacijos, kuri pradėta 2004 m. liepos 28 d., užtikrinamasis turtas yra perkainojamas. Kai A turto rinkos vertė yra 101,98 %, jo pagal įvertinimą mažesne nei rinkos verte pakoreguota rinkos vertė vis dar yra tarp mažiausios ir didžiausios neįpareigojančių vertės reikšmių. Todėl laikoma, kad pirminio įkaito pakanka ir pirminio suteikto likvidumo sumai, ir sukauptoms palūkanoms, kurios sudaro 5 889 eurus.

| 3. | 2004 m. liepos 30 d. užtikrinamasis turtas yra perkainojamas: A turto rinkos vertė yra 100,55 %, o B turto rinkos vertė yra 97,95 %. Sukauptos palūkanos sudaro 11 778 eurus už pagrindinę refinansavimo operaciją, kuri pradėta 2004 m. liepos 28 d., ir 5 700 eurų už ilgesnės trukmės refinansavimo operaciją, kuri pradėta 2004 m. liepos 29 d. Dėl to pirmojo sandorio pakoreguota A turto rinkos vertė nukrinta žemiau sandoriui užtikrinti reikalingos 914 218 eurų sumos (suteikto likvidumo, pridėjus sukauptas palūkanas), bet taip pat žemiau už mažiausią neįpareigojančią vertės reikšmę 49 761 719 eurų. Kita sandorio šalis pateikia A turto už nominalią 950 000 eurų sumą, todėl iš rinkos vertės, apskaičiuotos pagal 100,55 % kainą, atėmus 3,5 % įvertinimą mažesne nei rinkos verte, atkuriamas pakankamas reikalingas įkaitas (100).
  Antrajam sandoriui taip pat reikalinga įkaito vertės išlaikymo prievolė, kadangi pakoreguota užtikrinamojo turto, naudojamo sudarant šį sandorį, rinkos vertė (44 741 520 eurų) yra žemesnė už mažiausią neįpareigojančią vertę (44 780 672 eurų sumą). Todėl kita sandorio šalis pateikia 270 000 eurų vertės B turto, kurio pakoreguota rinkos vertė yra 263 143 eurų. |
| --- | --- |

3.

2004 m. liepos 30 d. užtikrinamasis turtas yra perkainojamas: A turto rinkos vertė yra 100,55 %, o B turto rinkos vertė yra 97,95 %. Sukauptos palūkanos sudaro 11 778 eurus už pagrindinę refinansavimo operaciją, kuri pradėta 2004 m. liepos 28 d., ir 5 700 eurų už ilgesnės trukmės refinansavimo operaciją, kuri pradėta 2004 m. liepos 29 d. Dėl to pirmojo sandorio pakoreguota A turto rinkos vertė nukrinta žemiau sandoriui užtikrinti reikalingos 914 218 eurų sumos (suteikto likvidumo, pridėjus sukauptas palūkanas), bet taip pat žemiau už mažiausią neįpareigojančią vertės reikšmę 49 761 719 eurų. Kita sandorio šalis pateikia A turto už nominalią 950 000 eurų sumą, todėl iš rinkos vertės, apskaičiuotos pagal 100,55 % kainą, atėmus 3,5 % įvertinimą mažesne nei rinkos verte, atkuriamas pakankamas reikalingas įkaitas (100).

Antrajam sandoriui taip pat reikalinga įkaito vertės išlaikymo prievolė, kadangi pakoreguota užtikrinamojo turto, naudojamo sudarant šį sandorį, rinkos vertė (44 741 520 eurų) yra žemesnė už mažiausią neįpareigojančią vertę (44 780 672 eurų sumą). Todėl kita sandorio šalis pateikia 270 000 eurų vertės B turto, kurio pakoreguota rinkos vertė yra 263 143 eurų.

| 4. | 2004 m. rugpjūčio 2 ir 3 d. sandorių, kurie sudaryti 2004 m. liepos 28 ir 29 d., užtikrinamasis turtas yra perkainojamas be papildomos įkaito vertės išlaikymo prievolės poreikio. |
| --- | --- |

4.

2004 m. rugpjūčio 2 ir 3 d. sandorių, kurie sudaryti 2004 m. liepos 28 ir 29 d., užtikrinamasis turtas yra perkainojamas be papildomos įkaito vertės išlaikymo prievolės poreikio.

| 5. | 2004 m. rugpjūčio 4 d. kita sandorio šalis grąžina likvidumą didinusią sumą, suteiktą pagal 2004 m. liepos 28 d. pradėtą pagrindinę refinansavimo operaciją, įskaitant sukauptas palūkanas, kurios sudaro 41 222 eurus. Nacionalinis centrinis bankas grąžina A turto už nominalią 51 550 000 eurų sumą.
  Tą pačią dieną kita sandorio šalis sudaro naują atpirkimo sandorį su nacionaliniu centriniu banku, kuris perka 75 mln. eurų nominalios vertės C turto. Kadangi C turtas yra įmonių obligacijos su nuline atkarpa, kurių terminas iki galiojimo pabaigos yra daugiau kaip 10 metų ir dėl to reikalingas įvertinimas 15 % mažesne nei rinkos verte, tai atitinkama pagal įvertinimą mažesne nei rinkos verte pakoreguota rinkos vertė tą dieną yra 35 068 875 eurai.
  Turto, naudojamo ilgalaikei refinansavimo operacijai, kuri pradėta 2004 m. liepos 29 d., perkainojimas parodo, kad pateikto turto pakoreguota rinkos vertė yra didesnė už didžiausią neįpareigojančią vertės reikšmę maždaug 262 000 eurų, todėl nacionalinis centrinis bankas turi grąžinti kitai sandorio šaliai B turto, kurio nominali vertė yra 262 000 eurų (101). |
| --- | --- |

5.

2004 m. rugpjūčio 4 d. kita sandorio šalis grąžina likvidumą didinusią sumą, suteiktą pagal 2004 m. liepos 28 d. pradėtą pagrindinę refinansavimo operaciją, įskaitant sukauptas palūkanas, kurios sudaro 41 222 eurus. Nacionalinis centrinis bankas grąžina A turto už nominalią 51 550 000 eurų sumą.

Tą pačią dieną kita sandorio šalis sudaro naują atpirkimo sandorį su nacionaliniu centriniu banku, kuris perka 75 mln. eurų nominalios vertės C turto. Kadangi C turtas yra įmonių obligacijos su nuline atkarpa, kurių terminas iki galiojimo pabaigos yra daugiau kaip 10 metų ir dėl to reikalingas įvertinimas 15 % mažesne nei rinkos verte, tai atitinkama pagal įvertinimą mažesne nei rinkos verte pakoreguota rinkos vertė tą dieną yra 35 068 875 eurai.

Turto, naudojamo ilgalaikei refinansavimo operacijai, kuri pradėta 2004 m. liepos 29 d., perkainojimas parodo, kad pateikto turto pakoreguota rinkos vertė yra didesnė už didžiausią neįpareigojančią vertės reikšmę maždaug 262 000 eurų, todėl nacionalinis centrinis bankas turi grąžinti kitai sandorio šaliai B turto, kurio nominali vertė yra 262 000 eurų (101).

2 lentelė Atskirojo įkaito sistema










  Data

| Data | Nebaigti sandoriai | Pradžios diena | Pabaigos diena | Palūkanų norma | Suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 07 28 | Pagrindinis refinansavimas | 2004 07 28 | 2004 08 04 | 4,24 | 50 000 000 |
| 2004 07 29 | Pagrindinis refinansavimas | 2004 07 28 | 2004 08 04 | 4,24 | 50 000 000 |
| | Ilgesnės trukmės refinansavimas | 2004 07 29 | 2004 10 27 | 4,56 | 45 000 000 |
| 2004 07 30 | Pagrindinis refinansavimas | 2004 07 28 | 2004 08 04 | 4,24 | 50 000 000 |
| | Ilgesnės trukmės refinansavimas | 2004 07 29 | 2004 10 27 | 4,56 | 45 000 000 |
| 2004 08 02 | Pagrindinis refinansavimas | 2004 07 28 | 2004 08 04 | 4,24 | 50 000 000 |
| | Ilgesnės trukmės refinansavimas | 2004 07 29 | 2004 10 27 | 4,56 | 45 000 000 |
| 2004 08 03 | Pagrindinis refinansavimas | 2004 07 28 | 2004 08 04 | 4,24 | 50 000 000 |
| | Ilgesnės trukmės refinansavimas | 2004 07 29 | 2004 10 27 | 4,56 | 45 000 000 |
| 2004 08 04 | Pagrindinis refinansavimas | 2004 08 04 | 2004 08 11 | 4,26 | 35 000 000 |
| | Ilgesnės trukmės refinansavimas | 2004 07 29 | 2004 10 27 | 4,56 | 45 000 000 |
| 2004 08 05 | Pagrindinis refinansavimas | 2004 08 04 | 2004 08 11 | 4,26 | 35 000 000 |
| | Ilgesnės trukmės refinansavimas | 2004 07 29 | 2004 10 27 | 4,56 | 45 000 000 |

Nebaigti sandoriai

Pradžios diena

Pabaigos diena

Palūkanų norma

Suma

2004 07 28

Pagrindinis refinansavimas

2004 07 28

2004 08 04

4,24

50 000 000

2004 07 29

Pagrindinis refinansavimas

2004 07 28

2004 08 04

4,24

50 000 000

Ilgesnės trukmės refinansavimas

2004 07 29

2004 10 27

4,56

45 000 000

2004 07 30

Pagrindinis refinansavimas

2004 07 28

2004 08 04

4,24

50 000 000

Ilgesnės trukmės refinansavimas

2004 07 29

2004 10 27

4,56

45 000 000

2004 08 02

Pagrindinis refinansavimas

2004 07 28

2004 08 04

4,24

50 000 000

Ilgesnės trukmės refinansavimas

2004 07 29

2004 10 27

4,56

45 000 000

2004 08 03

Pagrindinis refinansavimas

2004 07 28

2004 08 04

4,24

50 000 000

Ilgesnės trukmės refinansavimas

2004 07 29

2004 10 27

4,56

45 000 000

2004 08 04

Pagrindinis refinansavimas

2004 08 04

2004 08 11

4,26

35 000 000

Ilgesnės trukmės refinansavimas

2004 07 29

2004 10 27

4,56

45 000 000

2004 08 05

Pagrindinis refinansavimas

2004 08 04

2004 08 11

4,26

35 000 000

Ilgesnės trukmės refinansavimas

2004 07 29

2004 10 27

4,56

45 000 000

| Sukauptos palūkanos | Įkeista suma | Mažiausia neįpareigojanti vertės reikšmė | Didžiausia neįpareigojanti vertės reikšmė | Pakoreguota rinkos vertė | Įkaito vertės išlaikymo prievolė |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | 50 000 000 | 49 750 000 | 50 250 000 | 50 113 203 | — |
| 5 889 | 50 005 889 | 49 755 859 | 50 255 918 | 49 795 814 | — |
| — | 45 000 000 | 44 775 000 | 45 225 000 | 45 130 810 | — |
| 11 778 | 50 011 778 | 49 761 719 | 50 261 837 | 49 097 560 | – 914 218 |
| 5 700 | 45 005 700 | 44 780 672 | 45 230 729 | 44 741 520 | – 264 180 |
| 29 444 | 50 029 444 | 49 779 297 | 50 279 592 | 50 258 131 | — |
| 22 800 | 45 022 800 | 44 797 686 | 45 247 914 | 45 152 222 | — |
| 35 333 | 50 035 333 | 49 785 157 | 50 285 510 | 50 123 818 | — |
| 28 500 | 45 028 500 | 44 803 358 | 45 253 643 | 45 200 595 | — |
| — | 35 000 000 | 34 825 000 | 35 175 000 | 35 068 875 | — |
| 34 200 | 45 034 200 | 44 809 029 | 45 259 371 | 45 296 029 | 261 829 |
| 4 142 | 35 004 142 | 34 829 121 | 35 179 162 | 34 979 625 | — |
| 39 900 | 45 039 900 | 44 814 701 | 45 265 100 | 45 043 420 | — |

Sukauptos palūkanos

Įkeista suma

Mažiausia neįpareigojanti vertės reikšmė

Didžiausia neįpareigojanti vertės reikšmė

Pakoreguota rinkos vertė

Įkaito vertės išlaikymo prievolė

—

50 000 000

49 750 000

50 250 000

50 113 203

—

5 889

50 005 889

49 755 859

50 255 918

49 795 814

—

—

45 000 000

44 775 000

45 225 000

45 130 810

—

11 778

50 011 778

49 761 719

50 261 837

49 097 560

– 914 218

5 700

45 005 700

44 780 672

45 230 729

44 741 520

– 264 180

29 444

50 029 444

49 779 297

50 279 592

50 258 131

—

22 800

45 022 800

44 797 686

45 247 914

45 152 222

—

35 333

50 035 333

49 785 157

50 285 510

50 123 818

—

28 500

45 028 500

44 803 358

45 253 643

45 200 595

—

—

35 000 000

34 825 000

35 175 000

35 068 875

—

34 200

45 034 200

44 809 029

45 259 371

45 296 029

261 829

4 142

35 004 142

34 829 121

35 179 162

34 979 625

—

39 900

45 039 900

44 814 701

45 265 100

45 043 420

—

3 lentelė Bendrojo įkaito sistema










  Data

| Data | Nebaigti sandoriai | Pradžios diena | Pabaigos diena | Palūkanų norma | Suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 07 28 | Pagrindinis refinansavimas | 2004 07 28 | 2004 08 04 | 4,24 | 50 000 000 |
| 2004 07 29 | Pagrindinis refinansavimas | 2004 07 28 | 2004 08 04 | 4,24 | 50 000 000 |
| | Ilgesnės trukmės refinansavimas | 2004 07 29 | 2004 10 27 | 4,56 | 45 000 000 |
| 2004 07 30 | Pagrindinis refinansavimas | 2004 07 28 | 2004 08 04 | 4,24 | 50 000 000 |
| | Ilgesnės trukmės refinansavimas | 2004 07 29 | 2004 10 27 | 4,56 | 45 000 000 |
| 2004 08 02 | Pagrindinis refinansavimas | 2004 07 28 | 2004 08 04 | 4,24 | 50 000 000 |
| | Ilgesnės trukmės refinansavimas | 2004 07 29 | 2004 10 27 | 4,56 | 45 000 000 |
| 2004 08 03 | Pagrindinis refinansavimas | 2004 07 28 | 2004 08 04 | 4,24 | 50 000 000 |
| | Ilgesnės trukmės refinansavimas | 2004 07 29 | 2004 10 27 | 4,56 | 45 000 000 |
| 2004 08 04 | Pagrindinis refinansavimas | 2004 08 04 | 2004 08 11 | 4,26 | 35 000 000 |
| | Ilgesnės trukmės refinansavimas | 2004 07 29 | 2004 10 27 | 4,56 | 45 000 000 |
| 2004 08 05 | Pagrindinis refinansavimas | 2004 08 04 | 2004 08 11 | 4,26 | 35 000 000 |
| | Ilgesnės trukmės refinansavimas | 2004 07 29 | 2004 10 27 | 4,56 | 45 000 000 |

Nebaigti sandoriai

Pradžios diena

Pabaigos diena

Palūkanų norma

Suma

2004 07 28

Pagrindinis refinansavimas

2004 07 28

2004 08 04

4,24

50 000 000

2004 07 29

Pagrindinis refinansavimas

2004 07 28

2004 08 04

4,24

50 000 000

Ilgesnės trukmės refinansavimas

2004 07 29

2004 10 27

4,56

45 000 000

2004 07 30

Pagrindinis refinansavimas

2004 07 28

2004 08 04

4,24

50 000 000

Ilgesnės trukmės refinansavimas

2004 07 29

2004 10 27

4,56

45 000 000

2004 08 02

Pagrindinis refinansavimas

2004 07 28

2004 08 04

4,24

50 000 000

Ilgesnės trukmės refinansavimas

2004 07 29

2004 10 27

4,56

45 000 000

2004 08 03

Pagrindinis refinansavimas

2004 07 28

2004 08 04

4,24

50 000 000

Ilgesnės trukmės refinansavimas

2004 07 29

2004 10 27

4,56

45 000 000

2004 08 04

Pagrindinis refinansavimas

2004 08 04

2004 08 11

4,26

35 000 000

Ilgesnės trukmės refinansavimas

2004 07 29

2004 10 27

4,56

45 000 000

2004 08 05

Pagrindinis refinansavimas

2004 08 04

2004 08 11

4,26

35 000 000

Ilgesnės trukmės refinansavimas

2004 07 29

2004 10 27

4,56

45 000 000

| Sukauptos palūkanos | Įkeista suma | Mažiausia neįpareigojanti vertės reikšmė
   (102) | Didžiausia neįpareigojanti vertės reikšmė
   (103) | Pakoreguota rinkos vertė | Įkaito vertės išlaikymo prievolė |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | 50 000 000 | 49 750 000 | Netaikoma | 50 113 203 | — |
| 5 889 | 95 005 889 | 94 530 859 | Netaikoma | 94 926 624 | — |
| — | | | | | |
| 11 778 | 95 017 478 | 94 542 390 | Netaikoma | 93 839 080 | – 1 178 398 |
| 5 700 | | | | | |
| 29 444 | 95 052 244 | 94 576 983 | Netaikoma | 95 487 902 | — |
| 22 800 | | | | | |
| 35 333 | 95 063 833 | 94 588 514 | Netaikoma | 95 399 949 | — |
| 28 500 | | | | | |
| — | 80 034 200 | 79 634 029 | Netaikoma | 80 333 458 | — |
| 34 200 | | | | | |
| 4 142 | 80 044 042 | 79 643 821 | Netaikoma | 80 248 396 | — |
| 39 900 | | | | | |

Sukauptos palūkanos

Įkeista suma

Mažiausia neįpareigojanti vertės reikšmė
   (102)

Didžiausia neįpareigojanti vertės reikšmė
   (103)

Pakoreguota rinkos vertė

Įkaito vertės išlaikymo prievolė

—

50 000 000

49 750 000

Netaikoma

50 113 203

—

5 889

95 005 889

94 530 859

Netaikoma

94 926 624

—

—

11 778

95 017 478

94 542 390

Netaikoma

93 839 080

– 1 178 398

5 700

29 444

95 052 244

94 576 983

Netaikoma

95 487 902

—

22 800

35 333

95 063 833

94 588 514

Netaikoma

95 399 949

—

28 500

—

80 034 200

79 634 029

Netaikoma

80 333 458

—

34 200

4 142

80 044 042

79 643 821

Netaikoma

80 248 396

—

39 900

2 PRIEDAS

Žodynėlis

Amerikietiškasis aukcionas (American auction): žr. kintamųjų palūkanų aukcionas.

Antrojo lygio turtas (Tier two asset): antrinę rinką turintis arba antrinės rinkos neturintis turtas, kuriam konkrečius tinkamumo kriterijus nustato nacionaliniai centriniai bankai, suderinę juos su ECB.

Apsikeitimo punktas (Swap point): išankstinio sandorio ir neatidėliotino sandorio kursų skirtumas vykdant valiutų apsikeitimo sandorį.

Artimi ryšiai (Close links): situacija, kai kita sandorio šalis yra susijusi su skolos priemonės emitentu taip, kad: i) kita sandorio šalis turi 20 % arba daugiau emitento kapitalo, arba viena ar daugiau įstaigų, kuriose kita sandorio šalis turi didžiąją kapitalo dalį, turi 20 % arba daugiau emitento kapitalo, arba kita sandorio šalis ir viena ar daugiau įstaigų, kuriose kita sandorio šalis turi didžiąją kapitalo dalį, kartu turi 20% ar daugiau emitento kapitalo; arba ii) emitentas turi 20 % arba daugiau emitento kapitalo, arba viena ar daugiau įstaigų, kuriose emitentas turi didžiąją kapitalo dalį, turi 20 % arba daugiau kitos sandorio šalies kapitalo, arba emitentas ir viena ar daugiau įstaigų, kuriose emitentas turi didžiąją kapitalo dalį, kartu turi 20 % ar daugiau kitos sandorio šalies kapitalo; arba iii) trečia šalis tiesiogiai turi ir kitos sandorio šalies didžiąją kapitalo dalį, ir emitento didžiąją kapitalo dalį, arba netiesiogiai per vieną ar daugiau įstaigų, kuriose ta trečioji šalis turi didžiąją kapitalo dalį.

Atpirkimo diena (Repurchase date): diena, kurią pirkėjas privalo turtą parduoti atgal pardavėjui, atlikdamas šią operaciją pagal atpirkimo sandorį.

Atpirkimo kaina (Repurchase price): kaina, už kurią pirkėjas privalo turtą parduoti atgal pardavėjui, atlikdamas šią operaciją pagal atpirkimo sandorį. Atpirkimo kaina lygi pirkimo kainai, padidintai kainų skirtumu, atitinkančiu palūkanas už operacijos laikotarpiui suteiktas likvidžias lėšas.

Atpirkimo operacija (Repo operation): likvidumo didinimo grįžtamasis sandoris, sudaromas atpirkimo sandorio forma.

Atpirkimo sandoris (Repurchase agreement): susitarimas, pagal kurį turtas parduodamas, o pardavėjas tuo pat metu įgyja teisę ir prisiima įsipareigojimą atpirkti jį už apibrėžtą kainą ateityje nustatytą dieną arba pagal pareikalavimą. Šis susitarimas yra panašus į skolinimąsi už įkaitą, tačiau pirmu atveju pardavėjas praranda vertybinių popierių nuosavybę. Sudarydama grįžtamuosius sandorius, Eurosistema naudoja nustatyto termino atpirkimo sandorius.

Atsargų bazė (Reserve base): kredito įstaigos balanso straipsniuose, naudojamuose jos privalomosioms atsargoms apskaičiuoti, parodomų dydžių suma.

Atsargų norma (Reserve ratio): centrinio banko nustatoma norma kiekvienai balanso straipsnių, įtraukiamų į atsargų bazę, kategorijai. Šios normos naudojamos privalomųjų atsargų reikalavimams apskaičiuoti.

Atsargų sąskaita (Reserve account): sąskaita nacionaliniame centriniame banke, kurioje kita sandorio šalis laiko savo atsargas. Kitų sandorių šalių atsiskaitomąsias sąskaitas, atidarytas nacionaliniuose centriniuose bankuose, galima naudoti kaip atsargų sąskaitas.

Atsiskaitymo diena (Settlement date): diena, kurią atsiskaitoma pagal sandorį. Atsiskaitoma gali būti sandorio sudarymo dieną (atsiskaitymas tą pačią dieną) arba viena ar kelios dienos po sandorio sudarymo (atsiskaitymo diena nurodoma kaip sandorio diena (T) + atsiskaitymo uždelsimas).

Atsiskaitymo tarpininkas (Settlement agent): įstaiga, kuri pervedimo sistemose arba kitaip tvarkant atsiskaitymą organizuoja atsiskaitymo procesą (pvz., nustato atsiskaitymo pozicijas, stebi mokėjimo mainus ir pan.).

Atsiskaitomoji sąskaita (Settlement account): sąskaita, kurią nacionalinės RLAA sistemos tiesioginis dalyvis atidarė centriniame banke mokėjimams vykdyti.

Atskirojo įkaito sistema (Earmarking system): centrinių bankų operacijų užtikrinimo priemonių valdymo sistema, pagal kurią likvidumas suteikiamas kiekvieną sandorį užtikrinant turtu atskirai.

Atskirųjų atsiskaitymų sistema (Gross settlement system): pervedimo sistema, pagal kurią atsiskaitoma lėšomis arba vertybiniai popieriai pervedami pagal atskirus nurodymus.

Atvirkštinė kintamųjų palūkanų priemonė (Inverse floating rate instrument): struktūrizuota obligacija, kurios turėtojui mokama palūkanų norma kinta atvirkščiai proporcingai tam tikrai orientacinei palūkanų normai.

Atvirosios rinkos operacija (Open market operation): centrinio banko iniciatyva finansų rinkoje atlikta operacija. Atsižvelgiant į tikslus, reguliarumą ir tvarką, Eurosistemos atvirosios rinkos operacijas galima suskirstyti į keturias kategorijas: pagrindinės refinansavimo operacijos, ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos, koreguojamosios operacijos ir struktūrinės operacijos. Iš joms naudojamų priemonių grįžtamieji sandoriai yra pagrindinė Eurosistemos atvirosios rinkos priemonė ir ją galima naudoti visų keturių kategorijų operacijoms. Be to, atliekant struktūrines operacijas galima išleisti skolos sertifikatus ir sudaryti vienakrypčius sandorius, o atliekant koreguojamąsias operacijas galima sudaryti vienakrypčius sandorius, valiutų apsikeitimo sandorius ir pritraukti terminuotuosius indėlius.

Bendra nuolaida (Lump-sum allowance): nustatyta suma, kurią įstaiga atskaito apskaičiuodama savo privalomųjų atsargų reikalavimą pagal Eurosistemos minimalių privalomųjų atsargų sistemą.

Bendras sąrašas: konkrečius tinkamumo kriterijus atitinkančio turto sąrašas. Nuo 2005 m. gegužės mėn. šis turtas pamažu taps vieninteliu turtu Eurosistemos likvidumo teikimo operacijoms užtikrinti.

Bendrojo įkaito sistema (Pooling system): žr. bendrojo užtikrinamojo įkaito sistema.

Bendrojo užtikrinamojo įkaito sistema (Collateral pooling system): centrinio banko operacijų užtikrinimo priemonių valdymo sistema, kurioje kita sandorio šalis atidaro kaupiamąją sąskaitą deponuoti turtą, skirtą jos sandoriams su centriniu banku užtikrinti. Bendrojo įkaito sistemoje, priešingai nei atskirojo įkaito sistemoje, užtikrinamasis turtas nepriskiriamas atskiriems sandoriams.

Centrinis vertybinių popierių depozitoriumas (CVPD) (Central securities depository (CSD)): teisinis subjektas, kuris laiko ir administruoja vertybinius popierius ar kitą finansinį turtą, laiko emisijos sąskaitas ir leidžia tvarkyti sandorius darant įrašus apskaitoje. Turtas gali būti fizinio pavidalo (tačiau nejudinamas CVPD) arba nematerialaus pavidalo (tik kaip elektroniniai įrašai).

Dematerializavimas (Dematerialisation): fizinių nuosavybės sertifikatų arba dokumentų, kurie patvirtina finansinio turto nuosavybę, panaikinimas, kai finansinis turtas yra tik apskaitos įrašų pavidalu.

Depozitoriumas (Depository): tarpininkas, kurio pagrindinis vaidmuo — tvarkyti fizinę arba elektroninę vertybinių popierių apskaitą ir saugoti įrašus apie šių vertybinių popierių nuosavybę.

Dienos pabaiga (End-of-day): darbo dienos laikas (uždarius sistemą TARGET), kai sistema TARGET baigia apdoroti tos dienos mokėjimus.

Dienos paskola (Intraday credit): trumpiau kaip vienai darbo dienai suteikta paskola. Centriniai bankai gali ją suteikti siekdami išlyginti mokėjimo atsiskaitymų neatitikimus. Ji gali būti: i) įkaitu užtikrintas sąskaitos pereikvojimo padengimas arba ii) skolinimo operacija įkeičiant turtą arba parduodant jį atpirkimo sandoriu.

Dienų skaičiavimo susitarimas (Day-count convention): susitarimas, reguliuojantis dienų skaičių, į kurį atsižvelgiama apskaičiuojant paskolų palūkanas. Eurosistema savo pinigų politikos operacijoms taiko faktinį/360 dienų skaičiavimo susitarimą.

Dvišalė procedūra (Bilateral procedure): procedūra, kai centrinis bankas dirba tiesiogiai tik su viena arba keliomis kitomis sandorių šalimis ir neskelbia konkurso. Prie dvišalių procedūrų priskiriamos operacijos, kurios atliekamos per vertybinių popierių biržas arba rinkos tarpininkus.

ECB laikas (ECB time): vietos, kurioje yra ECB, laikas.

ECB mokėjimo mechanizmas (EMM) (ECB payment mechanism (EPM)): ECB mokėjimo vykdymo tvarka, susieta su sistema TARGET ir įgalinanti atlikti: i) mokėjimus tarp sąskaitų, atidarytų ECB, ir ii) mokėjimus per sistemą TARGET tarp ECB ir nacionaliniuose centriniuose bankuose atidarytų sąskaitų.

EEE (Europos ekonominės erdvės) šalys (EEA (European Economic Area) countries): ES valstybės narės ir Islandija, Lichtenšteinas bei Norvegija.

Emitentas (Issuer): subjektas, kurio įsipareigojimas išreikštas vertybiniu popieriumi arba kita finansine priemone.

Euro zona (Euro area): zona, kuriai priklauso ES valstybės narės, pagal Sutartį įsivedusios eurą kaip bendrąją valiutą, ir kurioje vykdoma bendroji pinigų politika, vadovaujant ECB valdančiajai tarybai.

Europos centrinių bankų sistema (ECBS) (European System of Central Banks (ESCB)): Europos centrinis bankas (ECB) ir ES valstybių narių nacionaliniai centriniai bankai. Reikėtų paminėti, kad tų valstybių narių, kurios pagal Sutartį neįsivedė bendrosios valiutos, nacionaliniai centriniai bankai išlaiko savo galias pinigų politikos srityje pagal nacionalinę teisę ir todėl nedalyvauja vykdant Eurosistemos pinigų politiką.

Eurosistema (Eurosystem): ją sudaro Europos centrinis bankas (ECB) ir euro zonos valstybių narių nacionaliniai centriniai bankai. Eurosistemos sprendimus priimantys organai yra ECB valdančioji taryba ir vykdomoji valdyba.

Eurosistemos darbo diena (Eurosystem business day): bet kuri diena, kurią ECB ir bent vienas nacionalinis centrinis bankas yra atidaryti tam, kad būtų vykdomos Eurosistemos pinigų politikos operacijos.

Faktinis/360 (Actual/360): dienų skaičiavimo susitarimas, taikomas kredito palūkanoms apskaičiuoti ir rodantis, kad palūkanos skaičiuojamos pagal faktinį kredito suteikimo kalendorinių dienų skaičių su prielaida, kad metus sudaro 360 dienų. Šis dienų skaičiavimo susitarimas taikomas Eurosistemos pinigų politikos operacijoms.

Fiksuotųjų palūkanų konkursas (Fised rate tender): konkurso tvarka, pagal kurią centrinis bankas iš anksto nustato palūkanų normą, o dalyvaujančios kitos sandorių šalys siūlo pinigų sumą, dėl kurios jos nori susitarti už nustatytą palūkanų normą.

Fiksuotųjų palūkanų priemonė (Fised rate instrument): finansinė priemonė, kurios atkarpa yra fiksuota visam priemonės galiojimo laikui.

Galutinis pervedimas (Finai transfer): neatšaukiamas ir besąlyginis pervedimas, kuriuo įvykdomas įsipareigojimas atlikti pervedimą.

Greitasis konkursas (Quick tender): Eurosistemoje naudojama konkurso tvarka koreguojamosioms operacijoms, kai manoma, kad reikėtų greitai paveikti rinkos likvidumą. Greitieji konkursai atliekami per 90 minučių ir juose gali dalyvauti tik ribota kitų sandorių šalių grupė.

Grįžtamasis sandoris (Reverse transaction): operacija, kurią atlikdamas nacionalinis centrinis bankas perka arba parduoda turtą sudarydamas atpirkimo sandorį arba vykdo įkaitu užtikrintas kredito operacijas.

Įkaito vertės išlaikymo prievolė (Margin call): su reikalavimu išlaikyti įkaito vertę susijusi tvarka, kuri reiškia, jog, jeigu užtikrinamojo turto reguliariai matuojama vertė nukrinta žemiau tam tikro lygio, centrinis bankas pareikalauja, kad kitos sandorių šalys pateiktų papildomo turto (arba pinigų). Atitinkamai, jeigu užtikrinamojo turto vertė po jo perkainojimo taptų didesnė nei suma, kurią yra skolingos kitos sandorių šalys, padidinta reikalaujamu įkaito vertės perviršiu, kita sandorio šalis gali reikalauti, kad centrinis bankas jai grąžintų turto (arba pinigų) perteklių.

Ilgesnės trukmės refinansavimo operacija (Longer-term refinancing operation): reguliari atvirosios rinkos operacija, kurią Eurosistema atlieka grįžtamaisiais sandoriais. Ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos atliekamos mėnesinių standartinių konkursų būdu, paprastai šių operacijų terminas yra trys mėnesiai.

Indėlių galimybė (Deposit facility): Eurosistemos kitoms sandorių šalims sudaryta nuolatinė galimybė, kurią šios šalys gali naudoti vienos nakties indėliams padėti nacionaliniame centriniame banke už iš anksto nustatytą palūkanų normą.

Investicijų saugotojas (Custodian): teisinis subjektas, kuris kitų vardu įsipareigoja saugoti ir administruoti vertybinius popierius ir kitą finansinį turtą.

Įspėjamojo laikotarpio indėliai (Deposits redeemable at notice): priemonių kategorija, žyminti indėlius, kurių savininkas turi išlaukti nustatytą laiką po paraiškos atsiimti indėlį ir tik po to gali atsiimti lėšas. Tam tikrais atvejais yra galimybė atsiimti tam tikrą nustatytą sumą per konkretų laikotarpį arba, sumokėjus baudą, indėlį atsiimti anksčiau.

Iš anksto nustatyta atkarpa (Pre-fixed coupon): kintamųjų palūkanų priemonių atkarpa, kuri nustatoma remiantis tam tikrą dieną (arba dienomis) prieš atkarpos palūkanų kaupimo laikotarpį paimtomis orientacinio indekso vertėmis.

Įvertinimas mažesne nei rinkos verte (Valuation haircut): rizikos kontrolės priemonė, taikoma grįžtamuosiuose sandoriuose naudojamam užtikrinamajam turtui ir rodanti, kad centrinis bankas užtikrinamąjį turtą įvertina to turto rinkos vertę sumažindamas tam tikru procentu (įvertinimu mažesne nei rinkos verte). Eurosistema taiko įvertinimo mažesne nei rinkos verte priemonę atsižvelgdama į konkretaus turto savybes, pavyzdžiui, likutinį terminą.

Kiekio konkursas (Volume tender): žr. fiksuotųjų palūkanų konkursas.

Kintamųjų palūkanų konkursas (Variable rate tender): konkurso tvarka, pagal kurią kitos sandorių šalys siūlo pinigų sumą, dėl kurios jos nori susitarti su centriniu banku, ir palūkanų normą, kurią jos nori taikyti sandoriui.

Kintamųjų palūkanų priemonė (Floating rate instrument): finansinė priemonė, kurios atkarpa periodiškai nustatoma pagal orientacinį indeksą, siekiant parodyti trumpalaikių arba vidutinės trukmės rinkos palūkanų normų pasikeitimus. Kintamųjų palūkanų priemonės turi arba iš anksto nustatytas, arba vėliau nustatomas atkarpas.

Kita sandorio šalis (Counterparty): kita finansinio sandorio (pvz., bet kurio sandorio su centriniu banku) šalis.

Konkurso procedūra (Tender procedure): procedūra, pagal kurią centrinis bankas rinkoje padidina arba sumažina likvidumą pagal tarpusavyje konkuruojančių kitų sandorių šalių pateiktus pasiūlymus. Pirmiausiai patenkinami patys konkurencingiausi pasiūlymai, kol centrinis bankas sunaudoja visą likvidumą turinčią padidinti arba sumažinti sumą.

Koregavimas pagal rinką (Marking to market): žr. reikalaujama išlaikyti įkaito vertė.

Koreguojamoji operacija (Fine-tuning operation): nereguliari atvirosios rinkos operacija, kurią Eurosistema įgyvendina daugiausia tam, kad valdytų netikėtus likvidumo svyravimus rinkoje.

Korespondentinė bankininkystė (Correspondent banking): susitarimas, pagal kurį viena kredito įstaiga teikia mokėjimo ir kitas paslaugas kitai kredito įstaigai. Mokėjimai per korespondentus dažnai atliekami per savitarpio atsiskaitymo sąskaitas (nostro ir loro sąskaitas), kurios gali turėti nuolatines kredito linijas. Korespondentinės bankininkystės paslaugos daugiausia būna tarptautinės, tačiau žinoma atvejų, kai jos organizuojamos ir vidaus rinkoje. Loro sąskaita — tai sąvoka, kurią korespondentas taiko užsienio kredito įstaigos vardu atidarytai sąskaitai apibūdinti; užsienio kredito įstaiga savo ruožtu šią sąskaitą vadintų savo nostro sąskaita.

Korespondentinės centrinės bankininkystės modelis (KCBM) (Correspondent centrai banking model (CCBM)): Europos centrinių bankų sistemos nustatytas mechanizmas siekiant sudaryti galimybę kitoms sandorių šalims naudoti užtikrinamąjį turtą tarptautiniu mastu. Taikant KCBM nacionaliniai centriniai bankai veikia kaip vieni kitų investicijų saugotojai. Tai reiškia, kad kiekvienas nacionalinis centrinis bankas, administruodamas vertybinius popierius, atidaro vertybinių popierių sąskaitą kiekvienam kitam nacionaliniam centriniam bankui (ir ECB).

Kredito įstaiga (Credit institution): šiame dokumente — įstaiga, kuriai taikomas 2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/12/EB dėl kredito įstaigų steigimosi ir veiklos, su pakeitimais, padarytais 2000 m. rugsėjo 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/28/EB, l straipsnio l dalyje pateiktas apibrėžimas. Todėl kredito įstaiga- tai: i) įmonė, kuri verčiasi indėlių ar kitų grąžintinų lėšų priėmimu iš visuomenės ir paskolų teikimu savo sąskaita; arba ii) įmonė arba bet kuris kitas juridinis asmuo, išskyrus nurodytus i punkte, kuris mokėjimą atlieka elektroninių pinigų pavidalu. „Elektroniniai pinigai“ — pretenziją emitentui atitinkanti pinigų vertė — kurie: a) saugomi elektroniniame įtaise; b) išleidžiami gavus lėšas, kurių vertės dydis ne mažesnis kaip išduota pinigų vertė; ir c) priimami kaip mokėjimo priemonė tarp subjektų, kurie nėra emitentai.

Laikymo laikotarpis (Maintenance period): laikotarpis, kuriam skaičiuojamas privalomųjų atsargų reikalavimas. Kiekvienais metais, likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kitų metų pradžios, ECB skelbia atsargų laikymo laikotarpių kalendorių. Laikymo laikotarpiai prasideda pirmosios pagrindinės refinansavimo operacijos po Valdančiosios tarybos posėdžio, kuriame iš anksto numatoma įvertinti mėnesio pinigų politikos poziciją, atsiskaitymo dieną. Paprastai šie laikotarpiai baigiasi vieną dieną anksčiau už atitinkamą atsiskaitymo dieną kitą mėnesį. Esant ypatingoms aplinkybėms, paskelbtą kalendorių galima keisti, priklausomai, be kita ko, nuo Valdančiosios tarybos posėdžių grafiko pokyčių.

Laikomos atsargos (Reserve holdings): kitų sandorių šalių atsargos, laikomos jų atsargų sąskaitose, ir naudojamos privalomųjų atsargų reikalavimams tenkinti.

Likutinis terminas (Residual maturity): laikas, likęs iki skolos priemonės termino suėjimo dienos.

Maksimali siūloma palūkanų norma (Masimum bid rate): viršutinė palūkanų normos riba, kurią kitos sandorių šalys gali siūlyti kintamųjų palūkanų konkursuose. Pasiūlymai, kuriuose siūloma palūkanų norma didesnė už ECB paskelbtą maksimalią siūlomą palūkanų ribą, atmetami.

Maksimali siūlomos sumos riba (Masimum bid limit): priimtinos didžiausios atskiros kitos sandorio šalies pasiūlyme konkursui nurodytos sumos riba. Eurosistema gali nustatyti pasiūlymo maksimalias siūlomos sumos ribas, siekdama išvengti atskirų kitų sandorių šalių neproporcingai didelių pasiūlymų.

Minimali paskirstoma suma (Minimum allotment amount): apatinė sumos, kuri turi būti paskirstyta konkurse konkrečiai kitai sandorio šaliai, riba. Eurosistema gali nuspręsti nustatyti konkurso operacijoms minimalią paskirstomą sumą kiekvienai kitai sandorio šaliai.

Minimali siūloma palūkanų norma (Minimum bid rate): apatinė palūkanų normos riba, kurią taikydamos kitos sandorių šalys gali pateikti pasiūlymus kintamųjų palūkanų konkursuose.

Minimalus paskirstymo santykis (Minimum allotment ratio): ribinių palūkanų pasiūlymų, kurie turi būti patenkinti atliekant konkurso operaciją, apatinė riba, išreikšta procentais. Atlikdama konkurso operacijas, Eurosistema gali nuspręsti konkurso operacijoms taikyti minimalų paskirstymo santykį.

Mokumo rizika (Solvency risk): rizika patirti nuostolius dėl finansinio turto emitento žlugimo (bankroto) arba kitos sandorio šalies nemokumo.

Nacionalinis centrinis bankas (NCB) (National centrai bank (NCB)): šiame dokumente — ES valstybės narės, kuri pagal Sutartį įsivedė bendrąją valiutą, centrinis bankas.

NCB darbo diena (NCB business day): bet kuri diena, kada konkrečios valstybės narės nacionalinis centrinis bankas atidarytas Eurosistemos pinigų politikos operacijoms vykdyti. Kai kuriose valstybėse narėse nacionalinio centrinio banko filialai gali neveikti NCB darbo dienomis, jeigu jos sutampa su vietinėmis arba regioninėmis banko ne darbo dienomis. Šiais atvejais atitinkamas nacionalinis centrinis bankas turi iš anksto informuoti kitas sandorių šalis apie tvarką vykdant sandorius su šiais filialais.

Neįpareigojanti vertės reikšmė (Trigger point): iš anksto nustatytas likvidumo didinimo vertės dydis, kurį pasiekus atsiranda įkaito vertės išlaikymo prievolė.

Nemateriali sistema (Book-entry system): apskaitos sistema, kuri leidžia pervesti vertybinius popierius ir kitą finansinį turtą be fizinio popierinių dokumentų arba sertifikatų judėjimo (pvz., elektroninis vertybinių popierių pervedimas). Taip pat žr. dematerializavimas.

Nulinės atkarpos obligacija (Zero coupon bond): vertybinis popierius, kai per visą jo galiojimo laiką pinigai išmokami tik vieną kartą. Šiame dokumente prie nulinės atkarpos obligacijų priskiriami su nuolaida išleidžiami vertybiniai popieriai ir vertybiniai popieriai, už kuriuos palūkanos išmokamos vieną kartą suėjus terminui. Suskaidytoji obligacija — speciali nulinės atkarpos obligacijų rūšis.

Nuolatinė galimybė (Standing facility): centrinio banko galimybė, kuria savo iniciatyva gali naudotis kitos sandorių šalys. Eurosistema siūlo dvi vienos nakties nuolatines galimybes: ribinio skolinimo galimybę ir indėlių galimybę.

Olandiškasis aukcionas (Dutch auction): žr. ribinių palūkanų aukcionas.

Pagrindinė refinansavimo operacija (Main refinancing operation): reguliari atvirosios rinkos operacija, kurią Eurosistema įgyvendina grįžtamųjų sandorių pavidalu. Pagrindinės refinansavimo operacijos atliekamos savaitinių standartinių konkursų būdu ir šių operacijų terminas paprastai yra viena savaitė.

Pasaugos sąskaita (Safe custody account): centrinio banko tvarkoma vertybinių popierių sąskaita, į kurią kredito įstaigos gali padėti vertybinius popierius, laikomus tinkamais centrinio banko operacijoms finansuoti.

Pinigų finansinė institucija (PFI) (Monetary financial institution (MFI)): finansinės institucijos, kurios kartu sudaro euro zonos pinigus leidžiantį sektorių. Prie jų priskiriami centriniai bankai, rezidentės kredito įstaigos, kaip apibrėžta Bendrijos teisėje, ir visos kitos rezidentės finansinės institucijos, kurios verčiasi priimdamos indėlius ir (arba) indėliams artimus pakaitalus iš subjektų, kurie nėra PFI, bei savo sąskaita (bent jau ekonomine prasme) teikdamos kreditus ir (arba) investuodamos į vertybinius popierius.

Pirkimo diena (Purchase date): diena, kurią pardavėjas įformina pirkėjo nupirkto turto pardavimą.

Pirkimo kaina (Purchase price): kaina, už kurią pardavėjas parduoda arba turi parduoti pirkėjo perkamą turtą.

Pirmojo lygio turtas (Tier one asset): antrinę rinką turintis turtas, tenkinantis tam tikrus ECB nustatytus vienodus visoje euro zonoje tinkamumo kriterijus.

Pradinis įkaito perviršis (Initial margin): rizikos kontrolės priemonė, kurią Eurosistema gali taikyti grįžtamiesiems sandoriams, reiškianti, kad sandoriui reikalingas užtikrinimas, lygus kitai sandorio šaliai suteiktai paskolai, padidintas pradinio įkaito perviršio dydžiu.

Pradžios diena (Start date): diena, kurią pradedamas pirmas pinigų politikos operacijos etapas. Pradžios diena atitinka operacijų, atliekamų pagal atpirkimo sandorius ir valiutų apsikeitimo sandorius, pirkimo dieną.

Privalomųjų atsargų reikalavimas (Reserve reąuirement): reikalavimas įstaigoms laikyti centriniame banke minimalias privalomąsias atsargas. Eurosistemos minimalių privalomųjų atsargų sistemoje kredito įstaigos atsargų reikalavimas apskaičiuojamas kiekvienos atsargų bazės straipsnių kategorijos atsargų normą padauginus iš šiuose įstaigos balanso straipsniuose parodomų dydžių sumos. Be to, įstaigos iš savo privalomųjų atsargų reikalavimo atima bendrą nuolaidą.

Reikalaujama išlaikyti įkaito vertė (koregavimas pagal rinką) (Variation margin (marking to market)): Eurosistema reikalauja, kad visą laiką būtų išlaikoma tam tikra likvidumo didinimo grįžtamųjų sandorių užtikrinamojo turto dydžio rinkos vertė. Tai reiškia, kad, reguliariai matuojamai užtikrinamojo turto vertei nukritus žemiau tam tikros ribos, nacionalinis centrinis bankas pareikalaus, kad kita sandorio šalis pateiktų papildomo turto arba pinigų (įvykdytų įkaito vertės išlaikymo prievolę). Panašiai, jeigu užtikrinamojo turto vertė po jo perkainojimo viršytų tam tikrą ribą, tai kita sandorio šalis gali susigrąžinti turto (arba pinigų) perteklių. Taip pat žr. 6.4 skirsnį.

Ribinė apsikeitimo sandorio kaina punktais (Marginai swap point ąuotation): punktais išreikšta apsikeitimo sandorio kaina, kuria baigiama paskirstyti konkurse skirstyta suma.

Ribinė palūkanų norma (Marginai interest rate): palūkanų norma, už kurią baigiama paskirstyti konkurse skirstyta suma.

Ribinio skolinimosi galimybė (Marginai lending facility): Eurosistemos nuolatinė galimybė, kurią kitos sandorių šalys gali naudoti vienos nakties paskolai gauti iš nacionalinio centrinio banko už iš anksto nustatytą palūkanų normą ir užtikrinimui tinkamą turtą.

Ribinių palūkanų (olandiškasis) aukcionas (Single rate auction (Dutch auction)): aukcionas, kurio metu visiems patenkintiems pasiūlymams taikoma viena paskirstymo palūkanų norma, kaina ar apsikeitimo punktas, lygi ribinei palūkanų normai.

RLAA (realaus laiko atskirųjų atsiskaitymų) sistema (RTGS (real-time gross settlement system)): atsiskaitymo sistema, kurioje dokumentai tvarkomi ir atsiskaitoma atskirais pavedimais (be tarpusavio užskaitų) realiu laiku (nenutrūkstamai). Taip pat žr. TARGET sistema.

Sandorio diena (T) (Trade date (T)): diena, kurią sudaromas sandoris (dviejų sandorio šalių susitarimas dėl finansinio sandorio). Sandorio diena gali sutapti su atsiskaitymo pagal sandorį diena (atsiskaitymas tą pačią dieną) arba būti tam tikrą nustatytą darbo dienų skaičių iki atsiskaitymo dienos (atsiskaitymo diena nurodoma kaip T + atsiskaitymo uždelsimas).

Sąsajų mechanizmas (Interlinking mechanism): sistemoje TARGET esantis sąsajų mechanizmas, kuris užtikrina bendrą tvarką ir infrastruktūrą, leidžiančią mokėjimo pavedimus pervesti iš vienos šalies RLAA sistemos į kitą.

Standartinis konkursas (Standard tender): konkurso tvarka, kurią Eurosistema taiko savo reguliarioms atvirosios rinkos operacijoms. Standartiniai konkursai surengiami per vieną parą. Visos kitos sandorių šalys, kurios tenkina bendruosius tinkamumo kriterijus, turi teisę pateikti pasiūlymus standartiniuose konkursuose.

Standartizuotas atskaitymas (Standardised deduction): išleistų į apyvartą skolos vertybinių popierių (įskaitant pinigų rinkos popierius), kurių sutartas terminas iki 2 m., nustatyta dalis procentais, kurią iš atsargų bazės gali atimti emitentai, negalintys pateikti įrodymų, kurią šių vertybinių popierių dalį turi kitos įstaigos, kurioms taikoma Eurosistemos minimalių privalomųjų atsargų sistema, ECB arba nacionalinis centrinis bankas.

Struktūrinė operacija (Structural operation): atvirosios rinkos operacija, kurią Eurosistema dažniausiai įgyvendina siekdama patikslinti finansų sektoriaus struktūrinę likvidumo padėtį Eurosistemos atžvilgiu.

Suskaidytoji obligacija (atskirai prekiaujama palūkanomis ir pagrindine suma) (Strip (separate trading of interest and principai)): nulinės atkarpos obligacija, sukurta siekiant atskirai prekiauti pretenzijomis į tam tikrus vertybinio popieriaus pinigų srautus ir jo pagrindine suma.

Sutartinių palūkanų aukcionas (amerikietiškasis aukcionas) (Multiple rate auction (American auction)): aukcionas, kuriame paskirstymo palūkanų norma, kaina ar apsikeitimo punktas yra lygūs atitinkamame individualiame pasiūlyme nurodytam dydžiui.

Sutartis (Treaty): Europos Bendrijos steigimo sutartis. Ji dažnai vadinama Romos sutartimi su pakeitimais.

Sutarto termino indėliai (Deposits with agreed maturity): priemonių kategorija, daugiausia žyminti nustatyto mokėjimo termino terminuotuosius indėlius, kurie, vadovaujantis nacionaline praktika, iki termino pabaigos negali būti atsiimami arba atsiimami tik sumokėjus baudą. Prie šios kategorijos priskiriamos ir kai kurios antrinės rinkos neturinčios skolos priemonės, pavyzdžiui, antrinės rinkos neturintys (mažmeniniai) indėlių sertifikatai.

TARGET (Transeuropinė automatizuota realaus laiko atskirųjų atsiskaitymų skubių pervedimų) sistema (TARGET (Trans-European Automated Real-Time Gross Settlement Espress Transfer) system): realaus laiko atskirųjų atsiskaitymų eurais sistema. Tai decentralizuota sistema, kurią sudaro 15 nacionalinių RLAA sistemų, ECB mokėjimo mechanizmas ir sąsajų mechanizmas.

Tarptautinis atsiskaitymas (Cross-border settlement): atsiskaitymas, kuris vyksta kitoje šalyje arba šalyse, nei ta, kurioje yra viena arba abi sandorio šalys.

Tarptautinis vertybinių popierių identifikavimo numeris (ISIN) (International Securities Identification Number (ISIN)): tarptautinis identifikavimo kodas, priskirtas finansų rinkose išleistiems vertybiniams popieriams.

Termino suėjimo diena (Maturity date): diena, kurią baigiasi pinigų politikos operacija. Atpirkimo sandorio arba apsikeitimo sandorio atveju termino suėjimo diena sutampa su atpirkimo diena.

Terminų intervalas (Maturity bucket): pirmojo arba antrojo lygio turto likvidumo kategorijos skolos priemonių, kurių likutinis terminas įvairuoja tam tikrame intervale, pvz., nuo trejų iki penkerių metų, klasė.

Terminuotųjų indėlių pritraukimas (Collection of fised-term deposits): pinigų politikos priemonė, kurią Eurosistema gali naudoti koregavimo tikslu, kai Eurosistema siūlo atlygį kitoms sandorių šalims už terminuotuosius indėlius nacionalinių centrinių bankų sąskaitose, siekdama sumažinti rinkos likvidumą.

Valiutų apsikeitimo sandoris (Foreign eschange swap): tuo pat metu atliekamas vienos valiutos nedelsiamas pirkimas (pardavimas) bei išankstinis kitos valiutos pardavimas (pirkimas). Eurosistema atlieka atvirosios rinkos pinigų politikos operacijas valiutų apsikeitimo sandoriais, kai nacionaliniai centriniai bankai (arba ECB) perka (parduoda) eurus už užsienio valiutą neatidėliotinu sandoriu ir tuo pat metu parduoda juos atgal (atperka) išankstiniu sandoriu.

Valstybė narė (Member State): šiame dokumente — ES valstybė narė, kuri pagal Sutartį įsivedė bendrąją valiutą.

Vėliau nustatoma atkarpa (Post-fised coupon): kintamosios palūkanų normos priemonių atkarpa, kuri nustatoma remiantis per atkarpos palūkanų kaupimo laikotarpį tam tikrą dieną (arba dienomis) paimtomis orientacinio indekso vertėmis.

Vertybinių popierių atsiskaitymo sistemų jungtis (Link between securities settlement systems): jungtis, kurią sudaro visos dviejų vertybinių popierių atsiskaitymo sistemų (VPAS) nustatytos procedūros ir tvarkos vertybiniams popieriams tarp jų pervesti taikant nematerialią sistemą.

Vertybinių popierių atsiskaitymo sistema (VPAS) (Securities settlement system (SSS)): sistema, kuri leidžia laikyti ir pervesti vertybinius popierius arba kitą finansinį turtą nemokestiniu pervedimu arba už apmokėjimą (vienalaikis vertybinių popierių ir lėšų pateikimas).

Vertinimo diena (Valuation date): diena, kurią vertinamas kredito operacijos užtikrinamasis turtas.

Vidurkio sąlyga (Averaging provision): sąlyga, leidžianti kitoms sandorių šalims įvykdyti privalomųjų atsargų reikalavimus kaip atsargų vidurkį per laikymo laikotarpį. Vidurkio sąlyga padeda stabilizuoti pinigų rinkos palūkanų normas, skatindama įstaigas švelninti laikinųjų likvidumo svyravimų poveikį. Eurosistemos privalomųjų atsargų sistema leidžia taikyti vidurkio sąlygą.

Vienakryptis sandoris (Outright transaction): sandoris (neatidėliotinas arba išankstinis), kuriuo turtas nuperkamas arba parduodamas iki šio turto termino pabaigos.

Vienalaikio vertybinių popierių ir lėšų pateikimo sistema (Delivery versus payment (DVP) or delivery against payment system): vertės mainų mokėjimo sistemos mechanizmas, kuris užtikrina, kad turto (vertybinių popierių arba kitų finansinių priemonių) galutinis pervedimas įvyksta, jeigu ir tik jeigu įvyksta kito turto galutinis pervedimas.

3 PRIEDAS

Kitų sandorių šalių atranka užsienio valiutų intervencinėms operacijoms ir valiutų apsikeitimo sandoriams pinigų politikos tikslais

Kitos sandorių šalys užsienio valiutų intervencinėms operacijoms ir valiutų apsikeitimo sandoriams pinigų politikos tikslais atrenkamos laikantis vienodo principo, nepriklausomai nuo pasirinktos Eurosistemos išorės operacijų organizacinės struktūros. Atrankos strategija iš esmės nenukrypsta nuo egzistuojančių rinkos standartų, kadangi ji parengta derinant dabartinę geriausią nacionalinių centrinių bankų praktiką. Kitų sandorių šalių atranka Eurosistemos užsienio valiutų intervencinėms operacijoms pirmiausia pagrįsta dviem kriterijų grupėmis.

Pirma kriterijų grupė pagrįsta atsargumo principu. Pirmas atsargumo kriterijus yra kreditingumas, kuris įvertinamas taikant įvairius metodus (pvz., taikant kredito reitingus, kuriuos skelbia komercinės agentūros, ir kapitalo bei kitų verslo rodiklių vidaus analizę); antras kriterijus - Eurosistemos reikalavimas, kad pripažinta priežiūros įstaiga privalomai atliktų visų kitų sandorių šalių, galinčių dalyvauti užsienio valiutų intervencinėse operacijose, priežiūrą; pagal trečiąjį kriterijų visos Eurosistemos kitos sandorių šalys, dalyvaujančios užsienio valiutų intervencinėse operacijose, turi laikytis aukštų etikos standartų ir turėti gerą reputaciją.

Patenkinus būtiną atsargumo reikalavimą, taikoma antra kriterijų grupė, pagrįsta efektyvumo vertinimu. Pirmas efektyvumo kriterijus susijęs su konkurencinių kainų nustatymu ir kitos sandorio šalies gebėjimu dirbti su dideliais kiekiais net esant nepastovioms rinkos sąlygoms. Prie efektyvumo kriterijų priskiriama kitų sandorių šalių teikiamos informacijos kokybė ir apimtis.

Kitų sandorių šalių, galinčių dalyvauti užsienio valiutų intervencinėse operacijose, grupė yra pakankamai didelė ir įvairi, kad galėtų užtikrinti būtiną lankstumą atliekant intervencines operacijas. Ji leidžia Eurosistemai rinktis įvairius intervencinius kanalus. Eurosistema, siekdama veiksmingai taikyti intervenciją įvairiose geografinėse vietovėse ir laiko zonose, gali naudotis kitomis sandorių šalimis bet kuriame tarptautiniame finansų centre. Tačiau iš tikrųjų didelė dalis kitų sandorių šalių priklauso euro zonai. Valiutų apsikeitimo sandorių, vykdomų pinigų politikos tikslais, kitos sandorių šalys atitinka euro zonoje esančias kitas sandorių šalis, kurios pasirenkamos Eurosistemos užsienio valiutų intervencinėms operacijoms.

Vykdydami valiutų apsikeitimo sandorius pinigų politikos tikslais, nacionaliniai centriniai bankai gali taikyti ribojimais pagrįstas sistemas, kad galėtų kontroliuoti kredito rizikas atskirų kitų sandorių šalių atžvilgiu.

4 PRIEDAS

Europos centrinio banko pinigų ir bankų statistinės atskaitomybės sistema (104)

1.   Įžanga

1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2533/98 dėl Europos centrinio banko renkamos statistinės informacijos (105) nurodyti fiziniai ir juridiniai asmenys, kuriems taikomi atskaitomybės reikalavimai („atraminė atskaitomybės visuma“), konfidencialumo režimas ir atitinkamos įgyvendinimo nuostatos pagal Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statuto (ECBS statuto) 5 straipsnio 4 dalį. Be to, juo ECB suteikiama teisė naudotis savo, kaip reglamentuojančios institucijos, įgaliojimais:

| — | nustatant faktinę atskaitomybės visumą; |
| --- | --- |

—

nustatant faktinę atskaitomybės visumą;

| — | nustatant ECB statistinės atskaitomybės reikalavimus ir juos taikant dalyvaujančių valstybių narių faktinei atskaitomybės visumai; |
| --- | --- |

—

nustatant ECB statistinės atskaitomybės reikalavimus ir juos taikant dalyvaujančių valstybių narių faktinei atskaitomybės visumai;

| — | nustatant sąlygas, kurioms esant ECB ir nacionaliniai centriniai bankai gali pasinaudoti teise tikrinti arba privalomai rinkti statistinę informaciją. |
| --- | --- |

—

nustatant sąlygas, kurioms esant ECB ir nacionaliniai centriniai bankai gali pasinaudoti teise tikrinti arba privalomai rinkti statistinę informaciją.

2.   Bendrosios nuostatos

2001 m. lapkričio 22 d. Europos centrinio banko reglamento (EB) Nr. 2423/2001 dėl pinigų finansinių institucijų sektoriaus konsoliduoto balanso (ECB/2001/13) (106) tikslas — leisti ECB ir, pagal Statuto 5 straipsnio 2 dalį, nacionaliniams centriniams bankams, kurie pagal galimybes atlieka šį darbą, rinkti statistinę medžiagą, reikalingą Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) uždaviniams įgyvendinti ir pirmiausia jos uždaviniui nustatyti ir įgyvendinti Bendrijos pinigų politiką pagal Europos Bendrijos steigimo sutarties (Sutarties) 105 straipsnio 2 dalies pirmą įtrauką. Pagal Reglamentą ECB/2001/13 surinkta statistinė informacija naudojama nustatyti pinigų finansinių institucijų (PFI) sektoriaus konsoliduotą balansą, kurio pagrindinis tikslas - suteikti ECB visapusišką statistinę informaciją apie pinigų politikos pokyčius, apimančius PFI, esančių dalyvaujančiose valstybėse narėse, kurios laikomos viena ekonomine teritorija, suvestinį finansinį turtą ir įsipareigojimus.

Statistikos tikslais ECB atskaitomybės reikalavimai PFI sektoriaus konsoliduotam balansui yra pagrįsti trim pagrindiniais principais:

Pirma, ECB turi gauti palyginamą, patikimą ir naują statistinę informaciją, kuri visoje euro zonoje renkama palyginamomis sąlygomis ir terminais. Nors pagal Statuto 5 straipsnio l ir 2 dalis nacionaliniai centriniai bankai duomenis renka necentralizuotai ir, kiek tai reikalinga, vadovaudamiesi kitais Bendrijos bei nacionalinius tikslus atitinkančiais statistiniais reikalavimais, siekiant sukurti patikimą statistinį pagrindą bendrai pinigų politikai nustatyti ir vykdyti, reikia pakankamai suderinti būtinus atskaitomybės standartus ir jų laikytis.

Antra, Reglamente ECB/2001/13 nustatyti įsipareigojimai dėl atskaitomybės turi būti pagrįsti skaidrumo ir teisinio tikrumo principais. Taip yra todėl, kad minėtas Reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visoje euro zonoje. Jis tiesiogiai nustato įpareigojimus fiziniams ir juridiniams asmenims, kuriems ECB gali taikyti sankcijas, jeigu netenkinami ECB atskaitomybės reikalavimai (žr. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2533/98 7 straipsnį). Todėl įsipareigojimai dėl atskaitomybės yra tiksliai apibrėžti, o bet kurie ECB nuožiūra atliekami veiksmai tikrinant arba privalomai renkant statistinę informaciją yra pagrįsti aiškiais principais.

Trečia, ECB turi kuo labiau sumažinti atskaitomybės naštą (žr. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2533/98 3 straipsnio a punktą). Todėl pagal Reglamentą ECB/2001/13 nacionalinių centrinių bankų surinkta statistinė medžiaga naudojama ir atsargų bazei apskaičiuoti pagal 2003 m. rugsėjo 12 d. Europos centrinio banko reglamentą (EB) Nr. 1745/2003 dėl privalomųjų atsargų reikalavimo taikymo (ECB/2003/9) (107).

Reglamento ECB/2001/13 straipsniuose bendrais bruožais apibūdinama tik faktinė atskaitomybės visuma, jos įsipareigojimai dėl atskaitomybės ir principai, pagal kuriuos ECB ir nacionaliniai centriniai bankai, neviršydami savo kompetencijos, paprastai tikrina arba priverstinai renka statistinę informaciją. Statistinės informacijos elementai, kurie turi būti pateikiami siekiant patenkinti ECB statistinės atskaitomybės reikalavimus, ir būtiniausi standartai, kurių turi būti laikomasi, nustatyti Reglamento ECB/2001/13 I-IV prieduose.

3.   Faktinė atskaitomybės visuma; PFI sąrašas statistikos tikslais

Pinigų finansines institucijas sudaro Bendrijos teisėje apibrėžtos rezidentės kredito įstaigos ir visos kitos rezidentės finansų įstaigos, kurios verčiasi priimdamos indėlius ir (arba) indėliams artimus pakaitalus iš subjektų, kurie nėra PFI, bei savo sąskaita (bent jau ekonomine prasme) teikdamos paskolas ir (arba) investuodamos į vertybinius popierius. ECB, remdamasis šiuo apibrėžimu ir klasifikavimo principais, nustatytais Reglamento ECB/2001/13 I priede, sudaro ir tvarko institucijų sąrašą. Šio PFI sąrašo statistikos tikslais sudarymo ir tvarkymo kompetencija priklauso ECB vykdomajai valdybai. Faktinę atskaitomybės visumą sudaro PFI rezidenčių visuma euro zonoje.

Nacionaliniai centriniai bankai turi teisę taikyti išimtis mažoms PFI, jeigu PFI, kurios įtraukiamos į mėnesinį konsoliduotą balansą, sudaro ne mažiau kaip 95% viso PFI balanso kiekvienoje dalyvaujančioje valstybėje narėje. Šios išimtys leidžia nacionaliniams centriniams bankams taikyti „uodegos atskyrimo“ metodą.

4.   Įsipareigojimai dėl statistinės atskaitomybės

Konsoliduotam balansui parengti faktinė atskaitomybės visuma rezidente turi kiekvieną mėnesį teikti su jų balansu susijusią statistinę informaciją. Papildoma informacija teikiama kartą per ketvirtį. Statistinė informacija, kurią reikia pateikti, išsamiau apibūdinta Reglamento ECB/2001/13 I priede.

Atitinkamus statistinius duomenis renka nacionaliniai centriniai bankai. Jie turi nustatyti atskaitomybės tvarką, kurios būtina laikytis. Reglamentas ECB/2001/13 netrukdo nacionaliniams centriniams bankams iš faktinės atskaitomybės visumos rinkti statistinę informaciją, skirtą ECB statistiniams reikalavimams tenkinti, pagal platesnę statistinės atskaitomybės sistemą, kurią savo atsakomybe nustato nacionaliniai centriniai bankai, vadovaudamiesi Bendrijos arba nacionaline teise ar nustatyta praktika ir kuri naudojama kitiems statistiniams tikslams. Tačiau tai turėtų būti daroma nepažeidžiant statistinių reikalavimų, nustatytų Reglamente ECB/2001/13. Konkrečiais atvejais ECB gali pasinaudoti tokiais tikslais surinkta statistine informacija savo reikalavimams patenkinti.

Nacionaliniams centriniams bankams pritaikius pirmiau minėtą išimtį, atitinkamoms mažoms PFI taikomi lengvatiniai atskaitomybės įsipareigojimai (numatantys, inter alia, tik ketvirtinę atskaitomybę), kurie yra būtini dėl privalomųjų atsargų ir kurie nustatyti Reglamento ECB/2001/13 II priede. Reikalavimai toms mažoms PFI, kurios nėra kredito įstaigos, yra nustatyti minėto Reglamento III priede. Tačiau PFI, kurioms leidžiama taikyti išimtį, gali pasirenkamai tenkinti išsamios atskaitomybės reikalavimus.

5.   Statistinės informacijos naudojimas pagal ECB reglamentą dėl privalomųjų atsargų reikalavimo taikymo

Siekiant sumažinti atskaitomybės naštą ir išvengti dubliavimo renkant statistinę informaciją, PFI statistinė informacija, susijusi su balansu ir teikiama pagal Reglamentą ECB/2001/13, naudojama ir atsargų bazei apskaičiuoti pagal Reglamentą ECB/2003/9.

Iš tiesų atskaitingi agentai statistiniais tikslais turi pateikti duomenis savo atitinkamiems nacionaliniams centriniams bankams pagal l lentelės, kuri pateikta Reglamento ECB/2001/13 I priede, struktūrą. l lentelėje ženklu „*“ pažymėtus langelius atskaitingos įstaigos naudoja savo atsargų bazei apskaičiuoti (žr. šio leidinio 7 skyriaus 14 intarpą).

Siekiant teisingai apskaičiuoti atsargų bazę, kuriai taikoma teigiama atsargų norma, reikia pateikti išsamią ataskaitą atskirai nurodant indėlius, kurių sutartas terminas nuo 2 m., įspėjamojo laikotarpio indėlius, kurių terminas nuo 2 m., kredito įstaigų atpirkimo įsipareigojimus (šalies ir kitų dalyvaujančių valstybių narių) PFI, kredito įstaigoms, kurioms taikomi privalomųjų atsargų reikalavimai, ECB ir nacionaliniams centriniams bankams bei centrinės valdžios sektoriams ir likusiam pasauliui (LP).

1 LENTELĖ

Kiekvieną mėnesį teiktini duomenys

| BALANSO STRAIPSNIAI | A. Vidaus | B. Kitos dalyvaujančios valstybės narės | C. Likęs pasaulis | D. Nepriskirta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| PFI (110) | | ne PFI | PFI (110) | | ne PFI |
| iš jų kredito įstaigos, kurioms taikomi privalomųjų atsargų reikalavimai, ECB ir nacionaliniai centriniai bankai | valdžia | kiti rezidentų sektoriai | iš jų kredito įstaigos, kurioms taikomi privalomųjų atsargų reikalavimai, ECB ir nacionaliniai centriniai bankai | valdžia | kiti rezidentų sektoriai |
| centrinė valdžia | kita valdžia | iš viso | kiti finansiniai tarpininkai + finansiniai pagalbininkai (S. 123 + S. 124) | draudimo korporacijos ir pensijų fondai (S. 125) | nefinansinės korporacijos (S. 11) | namų ūkiai + ne pelno institucijos, aptarnaujančios namų ūkius (S. 14 + S. 15) | centrinė valdžia | kita valdžia | iš viso | kiti finansiniai tarpininkai + finansiniai pagalbininkai (S. 123 + S. 124) | draudimo korporacijos ir pensijų fondai (S.125) | nefinansinės korporacijos (S. 11) | namų ūkiai + ne pelno institucijos, aptarnaujančios namų ūkius (S. 14 + S. 15) |
| (a) | (b) | (c) | (d) | (e) | (f) | (g) | (h) | (i) | (j) | (k) | (l) | (m) | (n) | (o) | (p) | (q) | (r) | (s) | (t) |
| ĮSIPAREIGOJIMAI |
| 8 Pinigai apyvartoje | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 9 Indėliai | * | * | * | | | | | | | * | * | * | | | | | | | * | |
| Iki 1 m. | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Nuo 1 m. | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 9e Eurais | * | * | | | | | | | | * | * | | | | | | | | | |
| 9.1e Vienadieniai | | | | * | * | | | | | | | | * | * | | | | | | |
| 9.2e Sutarto termino | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Iki 1 m. | | | | * | * | | | | | | | | * | * | | | | | | |
| Nuo 1 iki 2 m. | | | | * | * | | | | | | | | * | * | | | | | | |
| Nuo 2 m. (108) | * | * | * | * | * | | | | | * | * | * | * | * | | | | | * | |
| 9.3e Įspėjamojo laikotarpio | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Iki 3 mėn. (109) | | | | * | * | | | | | | | | * | * | | | | | | |
| Nuo 3 mėn. | | | | * | * | | | | | | | | * | * | | | | | | |
| Iš jų nuo 2 m. (111) | * | * | * | * | * | | * | * | * | * | * | | | | | * | |
| 9.4e Atpirkimo sandoriai | * | * | * | * | * | | | | | * | * | * | * | * | | | | | * | |
| 9x Užsienio valiutomis | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 9.1x Vienadieniai | | | | * | * | | | | | | | | * | * | | | | | | |
| 9.2x Sutarto termino | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Iki 1 m. | | | | * | * | | | | | | | | * | * | | | | | | |
| Nuo 1 iki 2 m. | | | | * | * | | | | | | | | * | * | | | | | | |
| Nuo 2 m. (108) | * | * | * | * | * | | | | | * | * | * | * | * | | | | | * | |
| 9.3x Įspėjamojo laikotarpio | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Iki 3 mėn. (109) | | | | * | * | | | | | | | | * | * | | | | | | |
| Nuo 3 mėn. | | | | * | * | | | | | | | | * | * | | | | | | |
| Iš jų nuo 2 m. (111) | * | * | * | * | * | | * | * | * | * | * | | | | | * | |
| 9.4x Atpirkimo sandoriai | * | * | * | * | * | | | | | * | * | * | * | * | | | | | * | |
| 10 PRF akcijos ar vienetai | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 11 Išleisti skolos vertybiniai popieriai | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 11e Eurais | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Iki 1 m. | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | * |
| Nuo 1 iki 2 m. | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | * |
| Nuo 2 m. | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | * |
| 11x Užsienio valiutomis | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Iki 1 m. | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | * |
| Nuo 1 iki 2 m. | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | * |
| Nuo 2 m. | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | * |
| 12 Kapitalas ir atsargos | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 13 Likę įsipareigojimai | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

BALANSO STRAIPSNIAI

A. Vidaus

B. Kitos dalyvaujančios valstybės narės

C. Likęs pasaulis

D. Nepriskirta

PFI (110)

ne PFI

PFI (110)

ne PFI

iš jų kredito įstaigos, kurioms taikomi privalomųjų atsargų reikalavimai, ECB ir nacionaliniai centriniai bankai

valdžia

kiti rezidentų sektoriai

iš jų kredito įstaigos, kurioms taikomi privalomųjų atsargų reikalavimai, ECB ir nacionaliniai centriniai bankai

valdžia

kiti rezidentų sektoriai

centrinė valdžia

kita valdžia

iš viso

kiti finansiniai tarpininkai + finansiniai pagalbininkai (S. 123 + S. 124)

draudimo korporacijos ir pensijų fondai (S. 125)

nefinansinės korporacijos (S. 11)

namų ūkiai + ne pelno institucijos, aptarnaujančios namų ūkius (S. 14 + S. 15)

centrinė valdžia

kita valdžia

iš viso

kiti finansiniai tarpininkai + finansiniai pagalbininkai (S. 123 + S. 124)

draudimo korporacijos ir pensijų fondai (S.125)

nefinansinės korporacijos (S. 11)

namų ūkiai + ne pelno institucijos, aptarnaujančios namų ūkius (S. 14 + S. 15)

(a)

(b)

(c)

(d)

(e)

(f)

(g)

(h)

(i)

(j)

(k)

(l)

(m)

(n)

(o)

(p)

(q)

(r)

(s)

(t)

ĮSIPAREIGOJIMAI

8 Pinigai apyvartoje

9 Indėliai

*

*

*

*

*

*

*

Iki 1 m.

Nuo 1 m.

9e Eurais

*

*

*

*

9.1e Vienadieniai

*

*

*

*

9.2e Sutarto termino

Iki 1 m.

*

*

*

*

Nuo 1 iki 2 m.

*

*

*

*

Nuo 2 m. (108)

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

9.3e Įspėjamojo laikotarpio

Iki 3 mėn. (109)

*

*

*

*

Nuo 3 mėn.

*

*

*

*

Iš jų nuo 2 m. (111)

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

9.4e Atpirkimo sandoriai

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

9x Užsienio valiutomis

9.1x Vienadieniai

*

*

*

*

9.2x Sutarto termino

Iki 1 m.

*

*

*

*

Nuo 1 iki 2 m.

*

*

*

*

Nuo 2 m. (108)

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

9.3x Įspėjamojo laikotarpio

Iki 3 mėn. (109)

*

*

*

*

Nuo 3 mėn.

*

*

*

*

Iš jų nuo 2 m. (111)

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

9.4x Atpirkimo sandoriai

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

10 PRF akcijos ar vienetai

11 Išleisti skolos vertybiniai popieriai

11e Eurais

Iki 1 m.

*

Nuo 1 iki 2 m.

*

Nuo 2 m.

*

11x Užsienio valiutomis

Iki 1 m.

*

Nuo 1 iki 2 m.

*

Nuo 2 m.

*

12 Kapitalas ir atsargos

13 Likę įsipareigojimai

| BALANSO STRAIPSNIAI | A. Vidaus | B. Kitos dalyvaujančios valstybės narės | C. Likęs pasaulis | D. Nepriskirta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| PFI | ne PFI | PFI | ne PFI |
| valdžia | kiti rezidentų sektoriai | valdžia | kiti rezidentų sektoriai |
| iš viso | kiti finansiniai tarpininkai + finansiniai pagalbininkai (S. 123 + S. 124) | draudimo korporacijos ir pensijų fondai (S. 125) | nefinansinės korporacijos (S. 11) | namų ūkiai + ne pelno institucijos, aptarnaujančios namų ūkius (S. 14 + S. 15) | iš viso | kiti finansiniai tarpininkai + finansiniai pagalbininkai (S. 23 + S. 124) | draudimo korporacijos ir pensijų fondai (S. 125) | nefinansinės korporacijos (S. 11) | namų ūkiai + ne pelno institucijos, aptarnaujančios namų ūkius (S. 14 + S. 15) |
| vartojamošios paskolos | paskolos būstui įsigyti | kitos (likusios) paskolos | vartojamošios paskolos | paskolos būstui įsigyti | kitos (likusios) paskolos |
| (a) | (b) | (c) | (d) | (e) | (f) | (g) | (h) | (i) | (j) | (k) | (l) | (m) | (n) | (o) | (p) | (q) | (r) | (s) | (t) |
| TURTAS |
| 1 Pinigai | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 1e iš jų eurais | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 2 Paskolos | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Iki 1 m. | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Nuo 1 iki 5 m. | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Nuo 5 m. | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 2e iš jų eurais | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 3 Vertybiniai popieriai, išskyrus akcijas | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 3e Eurais | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Iki 1 m. | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Nuo 1 iki 2 m. | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Nuo 2 m. | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 3x Užsienio valiutomis | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Iki 1 m. | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Nuo 1 iki 2 m. | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Nuo 2 m. | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 4 PRF akcijos ar vienetai | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 5 Akcijos ir kita nuosavybė | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6 Ilgalaikis nefinansinis turtas | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 7 Likęs turtas | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

BALANSO STRAIPSNIAI

A. Vidaus

B. Kitos dalyvaujančios valstybės narės

C. Likęs pasaulis

D. Nepriskirta

PFI

ne PFI

PFI

ne PFI

valdžia

kiti rezidentų sektoriai

valdžia

kiti rezidentų sektoriai

iš viso

kiti finansiniai tarpininkai + finansiniai pagalbininkai (S. 123 + S. 124)

draudimo korporacijos ir pensijų fondai (S. 125)

nefinansinės korporacijos (S. 11)

namų ūkiai + ne pelno institucijos, aptarnaujančios namų ūkius (S. 14 + S. 15)

iš viso

kiti finansiniai tarpininkai + finansiniai pagalbininkai (S. 23 + S. 124)

draudimo korporacijos ir pensijų fondai (S. 125)

nefinansinės korporacijos (S. 11)

namų ūkiai + ne pelno institucijos, aptarnaujančios namų ūkius (S. 14 + S. 15)

vartojamošios paskolos

paskolos būstui įsigyti

kitos (likusios) paskolos

vartojamošios paskolos

paskolos būstui įsigyti

kitos (likusios) paskolos

(a)

(b)

(c)

(d)

(e)

(f)

(g)

(h)

(i)

(j)

(k)

(l)

(m)

(n)

(o)

(p)

(q)

(r)

(s)

(t)

TURTAS

1 Pinigai

1e iš jų eurais

2 Paskolos

Iki 1 m.

Nuo 1 iki 5 m.

Nuo 5 m.

2e iš jų eurais

3 Vertybiniai popieriai, išskyrus akcijas

3e Eurais

Iki 1 m.

Nuo 1 iki 2 m.

Nuo 2 m.

3x Užsienio valiutomis

Iki 1 m.

Nuo 1 iki 2 m.

Nuo 2 m.

4 PRF akcijos ar vienetai

5 Akcijos ir kita nuosavybė

6 Ilgalaikis nefinansinis turtas

7 Likęs turtas

| | Atsargų bazė (išskyrus perleidžiamas priemones) skaičiuojama kaip 1 lentelės toliau išvardytų stulpelių suma (įsipareigojimai): (a)-(b)+(c)+(d)+(e)+(j)-(k)+(l)+(m)+(n)+(s) |
| --- | --- |
| INDĖLIŲ ĮSIPAREIGOJIMAI (eurais ir užsienio valiutomis) |
| VISI INDELIAI


  9.1e + 9.1x


  9.2e + 9.2x


  9.3e + 9.3x


  9.4e + 9.4x | |
| iš jų:


  9.2e + 9.2x, kurių sutartas terminas

  nuo 2 m. | |
| iš jų:


  9.3e + 9.3x, kurių įspėjamasis laikotarpis

  nuo 2 m. | Pateikiama savanoriškai |
| iš jų:


  9.4e + 9.4x atpirkimo sandoriai | |

Atsargų bazė (išskyrus perleidžiamas priemones) skaičiuojama kaip 1 lentelės toliau išvardytų stulpelių suma (įsipareigojimai): (a)-(b)+(c)+(d)+(e)+(j)-(k)+(l)+(m)+(n)+(s)

INDĖLIŲ ĮSIPAREIGOJIMAI (eurais ir užsienio valiutomis)

VISI INDELIAI

9.1e + 9.1x

9.2e + 9.2x

9.3e + 9.3x

9.4e + 9.4x

iš jų:

9.2e + 9.2x, kurių sutartas terminas

nuo 2 m.

iš jų:

9.3e + 9.3x, kurių įspėjamasis laikotarpis

nuo 2 m.

Pateikiama savanoriškai

iš jų:

9.4e + 9.4x atpirkimo sandoriai

Be to, atsižvelgiant į nacionalines surinkimo sistemas ir nepažeidžiant Reglamente ECB/2001/13 nustatytų PFI balanso apibrėžimų ir klasifikavimo principų, kredito įstaigos, kurioms taikomi atsargų reikalavimai, gali pateikti kitus atsargų bazei apskaičiuoti reikalingus duomenis, išskyrus duomenis apie perleidžiamas priemones, pagal toliau pateiktą lentelę su sąlyga, kad tai neturės įtakos ankstesnėje lentelėje paryškintoms pozicijoms.

Reglamento ECB/2001/13 II priede nurodytos konkrečios ir pereinamojo laikotarpio nuostatos ir sąlygos dėl kredito įstaigų susijungimo atsižvelgiant į privalomųjų atsargų sistemos taikymą.

Reglamento ECB/2001/13 II priede pirmiausia pateikta „uodegoje“ esančių kredito įstaigų atskaitomybės schema. „Uodegoje“ esančios kredito įstaigos turi pateikti bent jau ketvirtinius duomenis, reikalingus atsargų bazei apskaičiuoti pagal pateiktą l a lentelę. Šios įstaigos garantuoja, kad atskaitomybė pagal l a lentelę visiškai atitinka l lentelei taikomus apibrėžimus ir klasifikaciją. „Uodegoje“ esančių įstaigų trijų atsargų laikymo laikotarpių atsargų bazės duomenys skaičiuojami remiantis nacionalinių centrinių bankų surinktais ketvirčio pabaigos duomenimis.

Be to, priede pateiktos nuostatos dėl konsoliduotų ataskaitų teikimo. Gavusios ECB leidimą kredito įstaigos, kurioms taikomas privalomųjų atsargų reikalavimas, gali rengti konsoliduotas vienoje nacionalinėje teritorijoje esančių kredito įstaigų, kurioms taikomas privalomųjų atsargų reikalavimas, grupės statistines ataskaitas, jeigu visos atitinkamos institucijos yra atsisakiusios pasinaudoti bendros nuolaidos atėmimu iš privalomųjų atsargų reikalavimo. Tačiau šia galimybe gali pasinaudoti tik visa grupė. Visos atitinkamos įstaigos į ECB pinigų finansinių institucijų sąrašą įtraukiamos atskirai.

1A LENTELĖ

Duomenys apie minimalias privalomąsias atsargas, kuriuos kas ketvirtį turi pateikti mažos kredito įstaigos

| | Atsargų bazė skaičiuojama kaip 1 lentelės toliau išvardytų stulpelių suma (įsipareigojimai): (a)-(b)+(c)+(d)+(e)+(j)-(k)+(l)+(m)+(n)+(s) |
| --- | --- |
| INDĖLIŲ ĮSIPAREIGOJIMAI (eurais ir užsienio valiutomis) |
| 9 VISI INDĖLIAI


  9.1e + 9.1x


  9.2e + 9.2x


  9.3e + 9.3x


  9.4e + 9.4x | |
| Iš jų:


  9.2e + 9.2x, kurių sutartas terminas

  nuo 2 m. | |
| Iš jų:


  9.3e + 9.3x, kurių įspėjamasis laikotarpis

  nuo 2 m. | Pateikiama savanoriškai |
| Iš jų:


  9.4e + 9.4x atpirkimo sandoriai | |
| | Išleista į apyvartą, 1 lentelės „Įsipareigojimai“ (t) stulpelis |
| PERLEIDŽIAMOSIOS PRIEMONĖS (eurais ir ne užsienio valiutomis) |
| 11 IŠLEISTI SKOLOS VERTYBINIAI POPIERIAI


  11e + 11x, kurių sutartas terminas

  iki 2 m. | |
| 11 IŠLEISTI SKOLOS VERTYBINIAI POPIERIAI


  11e + 11x, kurių sutartas terminas

  nuo 2 m. | |

Atsargų bazė skaičiuojama kaip 1 lentelės toliau išvardytų stulpelių suma (įsipareigojimai): (a)-(b)+(c)+(d)+(e)+(j)-(k)+(l)+(m)+(n)+(s)

INDĖLIŲ ĮSIPAREIGOJIMAI (eurais ir užsienio valiutomis)

9 VISI INDĖLIAI

9.1e + 9.1x

9.2e + 9.2x

9.3e + 9.3x

9.4e + 9.4x

Iš jų:

9.2e + 9.2x, kurių sutartas terminas

nuo 2 m.

Iš jų:

9.3e + 9.3x, kurių įspėjamasis laikotarpis

nuo 2 m.

Pateikiama savanoriškai

Iš jų:

9.4e + 9.4x atpirkimo sandoriai

Išleista į apyvartą, 1 lentelės „Įsipareigojimai“ (t) stulpelis

PERLEIDŽIAMOSIOS PRIEMONĖS (eurais ir ne užsienio valiutomis)

11 IŠLEISTI SKOLOS VERTYBINIAI POPIERIAI

11e + 11x, kurių sutartas terminas

iki 2 m.

11 IŠLEISTI SKOLOS VERTYBINIAI POPIERIAI

11e + 11x, kurių sutartas terminas

nuo 2 m.

Be to, šiame priede nurodytos nuostatos, taikytinos kredito įstaigų jungimosi atveju. Sąvokos „susijungimas“ ir „susijungiančiosios įstaigos“ bei „įsigyjančioji įstaiga“ vartojamos Reglamente ECB/2003/9 nurodyta reikšme. Įsigyjančiosios įstaigos laikymo laikotarpio, per kurį įvyksta susijungimas, privalomųjų atsargų reikalavimas turi būti skaičiuojamas ir vykdomas minėto Reglamento 13 straipsnyje nustatyta tvarka. Įsigyjančiosios įstaigos vienas po kito einančių atsargų laikymo laikotarpių privalomosios atsargos skaičiuojamos remiantis atsargų baze ir statistine informacija pagal konkrečias taisykles (žr. Reglamento ECB/2001/13 II priedo priedėlyje pateiktą lentelę), jei taikoma. Kitais atvejais taikomos įprastos statistinės informacijos pateikimo ir privalomųjų atsargų skaičiavimo taisyklės, pateiktos Reglamento ECB/2003/9 3 straipsnyje. Be to, atitinkamas nacionalinis centrinis bankas gali leisti įsigyjančiajai įstaigai įvykdyti savo įsipareigojimą teikti statistinę informaciją taikant laikinąją tvarką. Ši nuostata, leidžianti nukrypti nuo įprastų atskaitomybės procedūrų, turi būti taikoma kuo trumpiau ir ji negali trukti ilgiau kaip šešis mėnesius nuo susijungimo momento. Ši išimtis nepažeidžia įsigyjančiosios įstaigos prievolės savo atskaitomybės įsipareigojimus vykdyti pagal Reglamentą ECB/2001/13 ir, jei taikoma, prisiimti susijungiančiųjų įstaigų atskaitomybės įsipareigojimus. Kai ketinimas susijungti paskelbiamas viešai ir likus pakankamai laiko iki susijungimo, įsigyjančioji įstaiga privalo atitinkamam nacionaliniam centriniam bankui pranešti apie procedūras, kurias ji ketina įgyvendinti, kad įvykdytų savo statistinės atskaitomybės įsipareigojimus, susijusius su privalomųjų atsargų nustatymu.

6.   Patikrinimas ir privalomas surinkimas

Pats ECB ir nacionaliniai centriniai bankai paprastai pagal savo kompetenciją tikrina ir privalomai renka statistinę informaciją, kai nesilaikoma būtinųjų perdavimo, tikslumo, konceptualaus atitikimo ir keitimų standartų. Šie būtinieji standartai yra nustatyti Reglamento ECB/2001/13 IV priede.

7.   Nedalyvaujančios valstybės narės

Kadangi pagal Statuto 34 straipsnio l dalį reglamentas nesuteikia jokių teisių ir prievolių valstybėms narėms, kurioms taikoma išimtis (Statuto 43 straipsnio l dalis), ir Danijai (Protokolo dėl tam tikrų nuostatų, susijusių su Danija, 2 straipsnis) bei Jungtinei Karalystei (Protokolo dėl tam tikrų nuostatų, susijusių su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste, 8 straipsnis), Reglamentas ECB/2001/13 taikomas tik dalyvaujančioms valstybėms narėms.

Tačiau Statuto 5 straipsnis dėl ECB ir nacionalinių centrinių bankų kompetencijos statistikos srityje ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2533/98 taikomi visoms valstybėms narėms. Jie kartu su Sutarties 10 straipsniu (ex 5 straipsniu) taip pat reiškia nedalyvaujančių valstybių įpareigojimą nacionaliniu lygiu parengti ir įgyvendinti visas priemones, kurios, jų nuomone, yra reikalingos statistinei informacijai pagal ECB statistinės atskaitomybės reikalavimus rinkti ir laiku pasirengti statistikos srityje, kad jos galėtų tapti dalyvaujančiomis valstybėmis narėmis. Šis įpareigojimas buvo aiškiai išdėstytas Tarybos reglamento (EB) Nr. 2533/98 4 straipsnyje ir konstatuojamosios dalies 17 punkte. Siekiant skaidrumo šis specialus įpareigojimas pakartotas Reglamento ECB/2001/13 konstatuojamojoje dalyje.

5 PRIEDAS

Eurosistemos interneto svetainės

| Centrinis bankas | Interneto svetainė |
| --- | --- |
| Europos centrinis bankas (European Central Bank) | www.ecb.int |
| Belgijos nacionalinis bankas (Nationale Bank van België/Banąue Nationale de Belgiąue) | www.nbb.be arba www.bnb.be |
| Vokietijos Bundesbankas (Deutsche Bundesbank) | www.bundesbank.de |
| Graikijos bankas (Bank of Greece) | www.bankofgreece.gr |
| Ispanijos bankas (Banco de España) | www.bde.es |
| Prancūzijos bankas (Banque de France) | www.banque-france.fr |
| Airijos centrinis bankas ir finansinių paslaugų priežiūros institucija (Central Bank and Financial Services Authority of Ireland) | www.centralbank.ie |
| Italijos bankas (Banca d'Italia) | www.bancaditalia.it |
| Liuksemburgo centrinis bankas (Banque centrale du Luxembourg) | www.bcl.lu |
| Nyderlandų bankas (De Nederlandsche Bank) | www.dnb.nl |
| Austrijos nacionalinis bankas (Oesterreichische Nationalbank) | www.oenb.at |
| Portugalijos bankas (Banco de Portugal) | www.bportugal.pt |
| Suomijos bankas (Suomen Pankki — Finlands Bank) | www.bof.fi |

Centrinis bankas

Interneto svetainė

Europos centrinis bankas (European Central Bank)

www.ecb.int

Belgijos nacionalinis bankas (Nationale Bank van België/Banąue Nationale de Belgiąue)

www.nbb.be arba www.bnb.be

Vokietijos Bundesbankas (Deutsche Bundesbank)

www.bundesbank.de

Graikijos bankas (Bank of Greece)

www.bankofgreece.gr

Ispanijos bankas (Banco de España)

www.bde.es

Prancūzijos bankas (Banque de France)

www.banque-france.fr

Airijos centrinis bankas ir finansinių paslaugų priežiūros institucija (Central Bank and Financial Services Authority of Ireland)

www.centralbank.ie

Italijos bankas (Banca d'Italia)

www.bancaditalia.it

Liuksemburgo centrinis bankas (Banque centrale du Luxembourg)

www.bcl.lu

Nyderlandų bankas (De Nederlandsche Bank)

www.dnb.nl

Austrijos nacionalinis bankas (Oesterreichische Nationalbank)

www.oenb.at

Portugalijos bankas (Banco de Portugal)

www.bportugal.pt

Suomijos bankas (Suomen Pankki — Finlands Bank)

www.bof.fi

6 PRIEDAS

Procedūros ir sankcijos, taikytinos kitai sandorio šaliai nevykdant įsipareigojimų

1.   Finansinės baudos

Jeigu kita sandorio šalis pažeidžia konkurso taisykles (112), dvišalių sandorių taisykles (113), užtikrinamojo turto naudojimo taisykles (114) arba dienos pabaigos procedūras ir sąlygas, leidžiančias pasinaudoti ribinio skolinimosi galimybe (115), Eurosistema taiko šias finansines baudas:

| a) | Už konkurso operacijų, dvišalių sandorių ir užtikrinamojo turto naudojimo taisyklių pirmą ir antrą pažeidimus, kurie abu padaryti per vienus metus, finansinė bauda taikoma už kiekvieną pažeidimą. Finansinės baudos, kurios gali būti taikomos, apskaičiuojamos kaip ribinė skolinimosi norma pridėjus 2,5 procentinio punkto:
  Už aukciono operacijų ir dvišalių sandorių taisyklių pažeidimą finansinės baudos apskaičiuojamos pagal įkaito arba pinigų sumą, kurios kitai sandorio šaliai nepakako atsiskaitymams, ją padauginus iš koeficiento 7/360.
  Už užtikrinamojo turto naudojimo taisyklių pažeidimą finansinės baudos apskaičiuojamos pagal netinkamo turto (arba turto, kurio kita sandorio šalis negali naudoti) sumą: i) kurią kita sandorio šalis pateikė nacionaliniam centriniam bankui arba ECB, arba ii) kurios kita sandorio šalis neatsiėmė per 20 darbo dienų po įvykio, po kurio tinkamas turtas tapo netinkamas arba toliau negalėjo būti naudojamas kitos sandorio šalies, ją padauginus iš koeficiento 1/360. |
| --- | --- |

a)

Už konkurso operacijų, dvišalių sandorių ir užtikrinamojo turto naudojimo taisyklių pirmą ir antrą pažeidimus, kurie abu padaryti per vienus metus, finansinė bauda taikoma už kiekvieną pažeidimą. Finansinės baudos, kurios gali būti taikomos, apskaičiuojamos kaip ribinė skolinimosi norma pridėjus 2,5 procentinio punkto:

Už aukciono operacijų ir dvišalių sandorių taisyklių pažeidimą finansinės baudos apskaičiuojamos pagal įkaito arba pinigų sumą, kurios kitai sandorio šaliai nepakako atsiskaitymams, ją padauginus iš koeficiento 7/360.

Už užtikrinamojo turto naudojimo taisyklių pažeidimą finansinės baudos apskaičiuojamos pagal netinkamo turto (arba turto, kurio kita sandorio šalis negali naudoti) sumą: i) kurią kita sandorio šalis pateikė nacionaliniam centriniam bankui arba ECB, arba ii) kurios kita sandorio šalis neatsiėmė per 20 darbo dienų po įvykio, po kurio tinkamas turtas tapo netinkamas arba toliau negalėjo būti naudojamas kitos sandorio šalies, ją padauginus iš koeficiento 1/360.

| b) | Pirmąjį kartą pažeidus dienos pabaigos procedūrų arba sąlygų, leidžiančių pasinaudoti ribinio skolinimosi galimybe, taisykles, finansinės baudos, kurios gali būti taikomos, apskaičiuojamos taikant 5 procentinius punktus. Pakartotinių pažeidimų atveju baudos palūkanų norma padidinama 2,5 procentinio punkto už kiekvieną pakartotinį pažeidimą per vienų metų laikotarpį, apskaičiuojant pagal neteisėto pasinaudojimo ribinio skolinimosi galimybe sumą. |
| --- | --- |

b)

Pirmąjį kartą pažeidus dienos pabaigos procedūrų arba sąlygų, leidžiančių pasinaudoti ribinio skolinimosi galimybe, taisykles, finansinės baudos, kurios gali būti taikomos, apskaičiuojamos taikant 5 procentinius punktus. Pakartotinių pažeidimų atveju baudos palūkanų norma padidinama 2,5 procentinio punkto už kiekvieną pakartotinį pažeidimą per vienų metų laikotarpį, apskaičiuojant pagal neteisėto pasinaudojimo ribinio skolinimosi galimybe sumą.

2.   Nefinansinės baudos

Eurosistema laikinai sustabdo kitos sandorio šalies teises už konkurso operacijų ir dvišalių sandorių taisyklių bei užtikrinamojo turto taisyklių pažeidimus kaip apibūdinta toliau:

2.1.   Laikinas teisių sustabdymas pažeidus konkurso operacijų ir dvišalių sandorių taisykles

Jeigu per vienus metus padaromas trečias tos pačios rūšies pažeidimas, be skiriamos finansinės baudos, apskaičiuotos pagal l dalyje aprašytą tvarką, Eurosistema laikinai sustabdo kitos sandorio šalies teisę dalyvauti tolesnėse tam tikru laikotarpiu vykdomose tos pačios rūšies ir pagal tas pačias procedūras įgyvendinamose atvirosios rinkos operacijose. Teisės laikinai sustabdomos toliau nurodytais atvejais:

| a) | jeigu trečiojo pažeidimo atveju nepateikto įkaito arba pinigų suma sudaro iki 40 % visos pateiktino įkaito arba pinigų sumos, taikomas vieno mėnesio laikinas teisių sustabdymas; |
| --- | --- |

a)

jeigu trečiojo pažeidimo atveju nepateikto įkaito arba pinigų suma sudaro iki 40 % visos pateiktino įkaito arba pinigų sumos, taikomas vieno mėnesio laikinas teisių sustabdymas;

| b) | jeigu trečiojo pažeidimo atveju nepateikto įkaito arba pinigų suma sudaro nuo 40 iki 80 % visos pateiktino įkaito arba pinigų sumos, taikomas dviejų mėnesių laikinas teisių sustabdymas; |
| --- | --- |

b)

jeigu trečiojo pažeidimo atveju nepateikto įkaito arba pinigų suma sudaro nuo 40 iki 80 % visos pateiktino įkaito arba pinigų sumos, taikomas dviejų mėnesių laikinas teisių sustabdymas;

| c) | jeigu trečiojo pažeidimo atveju nepateikto įkaito arba pinigų suma sudaro nuo 80 iki 100 % visos pateiktino įkaito arba pinigų sumos, taikomas trijų mėnesių laikinas teisių sustabdymas. |
| --- | --- |

c)

jeigu trečiojo pažeidimo atveju nepateikto įkaito arba pinigų suma sudaro nuo 80 iki 100 % visos pateiktino įkaito arba pinigų sumos, taikomas trijų mėnesių laikinas teisių sustabdymas.

Nepažeidžiant 2.3 punkto šios finansinės baudos ir laikino teisių sustabdymo priemonės taikomos ir visiems kitiems nuolatiniams pažeidimams, padarytiems per vienų metų laikotarpį.

2.2.   Laikinas teisių sustabdymas pažeidus užtikrinamojo turto taisykles

Jeigu per vienus metus padaromas trečias pažeidimas, be finansinės baudos, apskaičiuotos pagal l dalyje aprašytą tvarką, Eurosistema laikinai sustabdo kitos sandorio šalies teises dalyvauti atvirosios rinkos operacijose.

Nepažeidžiant 2.3 punkto šios finansinės baudos ir laikino teisių sustabdymo priemonės taikomos ir visiems kitiems nuolatiniams pažeidimams, padarytiems per vienų metų laikotarpį.

2.3.   Laikinas teisių sustabdymas, kai ypatingais atvejais tam tikru laikotarpiu neleidžiama dalyvauti būsimose pinigų politikos operacijose

Ypatingais atvejais, atsižvelgiant į įsipareigojimų nevykdymo atvejo (-ų) rimtumą, pirmiausia atsižvelgiant į operacijų sumas, įsipareigojimo nevykdymo atvejų dažnumą arba trukmę, be finansinės baudos, apskaičiuotos pagal l dalyje aprašytą tvarką, gali būti svarstoma galimybė kitai sandorio šaliai tris mėnesius neleisti dalyvauti jokiose būsimose pinigų politikos operacijose.

2.4.   Kitose valstybėse narėse esančios įstaigos

Eurosistema taip pat gali nuspręsti, ar laikino teisių sustabdymo priemonė, kurią siūloma taikyti įsipareigojimų nevykdančiai kitai sandorio šaliai, turėtų būti taikoma ir tos pačios įstaigos filialams, esantiems kitose valstybėse narėse.

---

(1)  Europos centrinio banko valdančioji taryba sutiko vartoti sąvoką „Eurosistema“, reiškiančią tas Europos centriniu banku sistemos sudedamąsias dalis, kurios atlieka jos pagrindines funkcijas, t. y. Europos centrinį banką ir tu valstybių nariu, kurios pagal Europos Bendrijos steigimo sutartį įsivedė bendrąją valiutą, nacionalinius centrinius bankus.

1

(2)  Pažymėtina, kad valstybių narių, kurios pagal Europos Bendrijos steigimo sutartį (Sutartis) neįsivedė bendros valiutos, nacionaliniai centriniai bankai išlaiko savo galias pinigu politikos srityje pagal nacionalinę teisę ir todėl nedalyvauja vykdant bendrąją pinigu politiką.

2

(3)  Šiame dokumente sąvoka „nacionaliniai centriniai bankai“ — tai valstybių narių, kurios pagal Sutartį įsivedė bendrą valiutą, nacionaliniai centriniai bankai.

3

(4)  Šiame dokumente sąvoka „valstybė narė“ — tai valstybė narė, kuri pagal Sutartį įsivedė bendrą valiutą.

4

(5)  Įvairios Eurosistemos atvirosios rinkos operacijų įgyvendinimo procedūros, t. y. standartiniai konkursai, greitieji konkursai ir dvišalės procedūros, apibūdintos 5 skyriuje. Standartiniai konkursai trunka ne ilgiau kaip 24 valandas nuo konkurso paskelbimo iki paskirstymo rezultatų patvirtinimo. Standartiniuose konkursuose gali dalyvauti visos kitos sandorių šalys, kurios tenkina 2.1 skirsnyje nurodytus bendruosius tinkamumo kriterijus. Greitieji konkursai trunka ne ilgiau kaip 90 minučių. Eurosistema gali pasirinkti ribotą kitų sandorių šalių, kurios gali dalyvauti greitajame konkurse, skaičių. Sąvoka „dvišalės procedūros“ — tai kiekvienas atvejis, kai Eurosistema sudaro sandorį su viena arba keliomis kitomis sandorių šalimis netaikydama konkurso tvarkos. Prie dvišalių procedūrų priskiriamos operacijos, kurios įgyvendinamos per vertybinių popierių biržą arba rinkos tarpininkus.

5

Standartiniai konkursai

Greitieji konkursai

(6)  Žr. 6.6.1 ir 6.6.2 skirsnius.

6

(7)  Sudarant vienakrypčius sandorius, jokie apribojimai a priori nenustatomi kitoms sandoriu šalims.

7

priori

(8)  2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/12/EB dėl kredito įstaigų steigimosi ir veiklos pagrindė suderintą kredito įstaigų priežiūrą. OL L 126, 2000 5 26, p. 1 (su pakeitimais).

8

(9)  OL L 318, 1998 11 27, p. 4.

9

(10)  OL L 264, 1999 10 12, p. 21.

10

(11)  OL L 318, 1998 11 27, p. 1.

11

(12)  OL L 250, 2003 10 2, p. 10.

12

(13)  Pagrindinės ir ilgesnės trukmės refinansavimo operacijos įgyvendinamos pagal Eurosistemos iš anksto paskelbtą konkursu operacijų kalendorių (taip pat žr. 5.1.2 skirsnį), kurį galima rasti ECB internete svetainėje (www.ecb.int), taip pat ir Eurosistemos internete svetainėse (žr. 5 priedą).

13

(14)  Pagrindinių ir ilgesnės trukmės refinansavimo operacijų terminas kartais gali kisti, inter alia, priklausomai nuo valstybių narių bankų nedarbo dienų.

14

inter alia

(15)  Žr. 13 išnašą.

15

(16)  Žr. 14 išnašą.

16

(17)  Terminuotieji indėliai laikomi nacionaliniu centriniu banku sąskaitose; taip būtu net ir tuo atveju, jeigu tokias operacijas centralizuotai įgyvendintu ECB.

17

(18)  Kai kuriose valstybėse narėse nacionalinis centrinis bankas (arba kai kurie jo filialai) gali nedirbti tam tikromis Eurosistemos darbo dienomis dėl nacionalinių arba regioninių banko nedarbo dienų ir nevykdyti pinigu politikos operacijų. Šiais atvejais atitinkamo nacionalinio centrinio banko pareiga yra iš anksto pranešti kitoms sandoriu šalims apie susitarimus dėl galimybių pasinaudoti ribinio skolinimosi galimybe banko nedarbo dieną.

18

(19)  Sistemos TARGET uždarymo dienos skelbiamos ECB interneto svetainėje (www.ecb.int) ir Eurosistemos interneto svetainėse (žr. 5 priedą).

19

(20)  Šiame dokumente sąvoka „Eurosistemos darbo diena“ — tai bet kuri diena, kurią ECB ir nors vienas nacionalinis centrinis bankas yra atidaryti Eurosistemos pinigu politikos operacijoms vykdyti.

20

(21)  Tarp euro zonos šalių gali būti operacijų atlikimo skirtumų, atsirandančių dėl nevienodos nacionalinių centrinių bankų sąskaitų struktūros.

21

(22)  Dėl nevienodos nacionalinių centrinių bankų sąskaitų struktūros ECB gali leisti nacionaliniams centriniams bankams taikyti naudojimosi sąlygas, kurios šiek tiek skiriasi nuo apibūdintų šiame dokumente. Nacionaliniai centriniai bankai teiks informaciją apie kiekvieną nukrypimą nuo šiame dokumente apibūdintų naudojimosi sąlygų.

22

(23)  Kai kuriose valstybėse narėse nacionalinis centrinis bankas (arba kai kurie jo filialai) gali nedirbti tam tikromis Eurosistemos darbo dienomis dėl nacionalinių arba regioninių banko ne darbo dienų ir nevykdyti Eurosistemos pinigų politikos operacijų. Šiais atvejais atitinkamo nacionalinio centrinio banko pareiga yra iš anksto pranešti kitoms sandorių šalims apie susitarimus dėl pasinaudojimo indėlių galimybe banko ne darbo dieną.

23

(24)  Sistemos TARGET uždarymo dienos skelbiamos ECB interneto svetainėje (www.ecb.int) ir Eurosistemos interneto svetainėse (žr. 5 priedą).

24

(25)  Fiksuotųjų palūkanų valiutų apsikeitimo sandorių konkursų atveju ECB nustato operacijos apsikeitimo punktus, o kitos sandorių šalys siūlo nustatytą valiutos sumą, kurią jos nori parduoti (ir išpirkti) arba pirkti (ir parduoti atgal) taikydamos šią palūkanų normą.

25

(26)  Kintamųjų palūkanų valiutų apsikeitimo sandorių konkursų atveju kitos sandorių šalys teikia pasiūlymą dėl nustatytos valiutos sumos ir nurodo apsikeitimo punktus, kuriuos taikydamos jos norėtų atlikti operaciją.

26

(27)  Eurosistemos konkursų operacijų kalendorius pateiktas ECB interneto svetainėje (www.ecb.int) ir Eurosistemos interneto svetainėse (žr. 5 priedą).

27

(28)  Dėl Kalėdų švenčių laikotarpio gruodžio mėnesio operacija paprastai paankstinama viena savaite, t. y. perkeliama į ankstesnį mėnesio trečiadienį.

28

(29)  Šiame dokumente sąvoka „NCB darbo diena“ — tai bet kuri diena, kurią konkrečios valstybės narės nacionalinis centrinis bankas yra atidarytas Eurosistemos pinigu politikos operacijoms vykdyti. Kai kuriu valstybių narių nacionalinio centrinio banko filialai gali būti uždaryti NCB darbo dienomis dėl vietinių arba regioninių banko ne darbo dienų. Šiais atvejais atitinkamo nacionalinio centrinio banko pareiga yra iš anksto pranešti kitoms sandorių šalims apie susitarimų dėl sandorių, kuriuose dalyvauja šie filialai, sudarymą.

29

(30)  Sudarant fiksuotųjų palūkanų valiutų apsikeitimo sandorius, reikia nurodyti nustatytą pinigų sumą, už kurią kita sandorio šalis ketina sudaryti sandorį su Eurosistema.

30

(31)  ECB, išleisdamas ECB skolos sertifikatus, gali nuspręsti, kad pasiūlymuose turi būti numatyta ne palūkanų norma, o kaina. Tokiais atvejais kaina turi būti nurodyta kaip nominaliosios sumos dalis procentais.

31

(32)  Sudarant kintamųjų palūkanų valiutų apsikeitimo sandorius, reikia nurodyti nustatytą valiutos sumą, už kurią kita sandorio šalis ketina sudaryti sandorį su Eurosistema, ir atitinkamą apsikeitimo punkto dydį.

32

(33)  Arba atsiskaityti pinigais likvidumo mažinimo operacijų atveju.

33

(34)  Apsikeitimo sandorio kainos punktais išvardijamos didėjimo tvarka, atsižvelgiant į kainos ženklą, kuris priklauso nuo užsienio valiutos ir eurų palūkanų normų skirtumo ženklo. Jeigu, suėjus apsikeitimo sandorio terminui, užsienio valiutos palūkanų norma yra didesnė už atitinkamą euru palūkanų normą, apsikeitimo sandorio kaina punktais yra teigiama (euras yra įkainojamas aukščiau už užsienio valiutą). Priešingai, jeigu užsienio valiutos palūkanų norma yra mažesnė už atitinkamą euru palūkanų normą, apsikeitimo sandorio kaina punktais yra neigiama (euras yra įkainojamas žemiau už užsienio valiutą).

34

(35)  ECB valdančioji taryba gali nuspręsti, ar išskirtinėmis aplinkybėmis pats ECB gali įgyvendinti ir koreguojamąsias dvišales operacijas.

35

(36)  Reikalavimus atitinkančiu VPAS naudojimo euro zonoje standartu apibūdinimą ir atnaujintą reikalavimus atitinkančiu šių sistemų jungčių sąrašą galima rasti ECB interneto svetainėje (www.ecb.int).

36

(37)  T — sandorio diena. Atsiskaitymo diena — tai Eurosistemos darbo diena.

37

(38)  Jeigu įprasta atsiskaitymo diena už pagrindines arba ilgesnės trukmės refinansavimo operacijas sutampa su banko ne darbo diena, ECB gali nuspręsti paskirti kitą atsiskaitymo dieną, įskaitant galimybę atsiskaityti tą pačią dieną. Atsiskaitymo už pagrindines ir ilgesnės trukmės refinansavimo operacijas dienos nustatomos iš anksto Eurosistemos konkursų operacijų kalendoriuje (žr. 5.1.2 skirsnį).

38

(39)  Galutinis prašymo pasinaudoti Eurosistemos nuolatinėmis galimybėmis terminas atidedamas dar 30 minučių paskutinę privalomųjų atsargų laikymo laikotarpio Eurosistemos darbo dieną.

39

(40)  Likvidumo mažinimo vienakryptės ir grįžtamosios atvirosios rinkos operacijos taip pat yra užtikrintos turtu. Užtikrinamojo turto, naudojamo atliekant likvidumo mažinimo grįžtamąsias atvirosios rinkos operacijas, tinkamumo kriterijai yra tokie patys, kaip ir taikomi užtikrinamajam turtui, naudojamam atliekant likvidumo didinimo grįžtamąsias atvirosios rinkos operacijas. Tačiau likvidumo mažinimo operacijų atveju turtas nėra įvertinamas mažesne nei rinkos verte.

40

(41)  Sąrašas skelbiamas ir kasdien atnaujinamas ECB interneto svetainėje (www.ecb.int).

41

(42)  Į pirmojo lygio turto sąrašą neįtraukiamos skolos priemonės, suteikiančios teises į pagrindinę sumą ir (arba) palūkanas, kurios yra antraeilės pagal kitu to paties emitento skolos priemonių savininkų teises (arba struktūrinės emisijos atveju — antraeilės pagal kitas tos pačios emisijos dalis).

42

(43)  Garantai turi būti įsteigti EEE. Garantija laikoma priimtina, jei garantas besąlygiškai ir neatšaukiamai garantavo už emitento įsipareigojimus dėl pagrindinės sumos, palūkanų ir bet kokių kitų sumų pagal skolos priemones sumokėjimą jų turėtojams, kol tokie įsipareigojimai nebus visiškai įvykdyti. Garantija turi būti sumokama pagal pirmą pareikalavimą (nepriklausomai nuo įsipareigojimo pagal pagrindinę skolą). Viešųjų subjektų, turinčių teisę rinkti mokesčius, suteiktos garantijos turi būti sumokamos arba pagal pirmą pareikalavimą, arba turi būti numatyta, kad jos bus sumokėtos nedelsiant ir punktualiai po įsipareigojimų neįvykdymo. Garanto įsipareigojimai pagal garantiją turi būti bent jau lygiaverčiai ir vertinami vienodai (pari passu) su kitais garanto neužtikrintais įsipareigojimais. Garantija turi būti reguliuojama ES valstybės narės įstatymų, ji turi būti teisėta, saistanti ir vykdytina garanto atžvilgiu. Tam, kad garantija pagrįstas turtas būtų laikomas tinkamu, Eurosistemai priimtina forma ir turiniu turi būti pateiktas garantijos teisėtumo, saistomosios galios ir vykdytinumo teisinis patvirtinimas. Jei garantas įkurtas kitoje jurisdikcijoje negu ta, kurios teisė reguliuoja garantiją, teisinis patvirtinimas turi patvirtinti, kad garantija yra teisėta ir vykdytina pagal garanto įkūrimą reguliuojančią teisę. Teisinį patvirtinimą reikia pateikti nacionaliniam centriniam bankui, kuris pateikia tam tikrą garantija pagrįstą turtą, kad jis būtų įtrauktas į tinkamo turto sąrašą. Apie tam tikrą turtą pranešantis nacionalinis centrinis bankas paprastai yra tos šalies nacionalinis centrinis bankas, kurioje turtas bus listinguojamas, parduodamas ar kotiruojamas. Daugkartinio listingavimo atvejais visus klausimus reikia siųsti ECB tinkamo turto karštajai linijai (Eligible-Assets.hotline@ecb.int). Teisinio patvirtinimo reikalavimas netaikomas garantijoms, suteiktoms skolos priemonėms, kurios turi individualų turto reitingą, arba garantijoms, suteiktoms viešųjų subjektų, turinčių teisę rinkti mokesčius. Vykdymo reikalavimui taikomi visokie nemokumo ar bankroto įstatymai, bendrieji teisingumo principai ir kiti panašūs garantui taikomi ir turintys įtakos kreditorių teisėms garanto atžvilgiu apskritai įstatymai ir principai.

43

pari passu

(44)  Kredito įstaigų išleistos skolos priemonės, kurios visiškai atitinka kriterijus, išdėstytus 1985 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyvos 85/611/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo 22 straipsnio 4 dalyje, OL L 375, 1985 12 31, p. 3, su pakeitimais, padarytais 1988 m. kovo 22 d. Tarybos direktyva 88/220/EEB, OL L 100, 1988 4 19, p. 31, 2002 m. sausio 21 d. Direktyva 2001/107/EB, OL L 41, 2002 2 13, p. 20, ir 2002 m. sausio 21 d. Direktyva 2001/108/EB, OL L 41, 2002 2 13, p. 35, yra tinkamos pirmajam lygiui.

44

(45)  Reikalavimus atitinkančių VPAS naudojimo euro zonoje standartų apibūdinimą ir atnaujintą reikalavimus atitinkančių šių sistemų jungčių sąrašą galima rasti ECB interneto svetainėje (www.ecb.int).

45

(46)  Išreikštas eurais arba perskaičiuotas atitinkama nacionaline valiuta.

46

(47)  Reikalavimas, kad emisijos įstaiga turi būti įsteigta EEE arba G10 Šalyje, nepriklausančioje EEE, netaikomas tarptautinėms ir supranacionalinėms įstaigoms.

47

(48)  G10 Šalys, nepriklausančios EEE, Šiuo metu yra JAV, Kanada, Japonija ir Šveicarija.

48

(49)  OL L 145, 2004 4 30, p. 1.

49

(50)  Kredito įstaigų išleistos skolos priemonės, kurios nevisiškai atitinka kriterijus, išdėstytus Tarybos direktyvos 85/611/EEB, su pakeitimais, yra laikomos pirmojo lygio turtu tik tada, jeigu jos yra listinguojamos arba kotiruojamos reguliuojamoje rinkoje, kaip nustatyta 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų, pakeičiančioje Tarybos direktyvas 85/611/EEB ir 93/6/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/12/EB ir panaikinančioje Tarybos direktyvą 93/22/EEB, OL L 145, 2004 4 30, p. 1.

50

(51)  „Saugumo“, „skaidrumo“ ir „prieinamumo“ sąvokas Eurosistema apibrėžia vien tik Eurosistemos įkaito valdymo funkcijos vykdymo atžvilgiu. Atrinkimo procesu nesiekiama įvertinti įvairių rinkų vidaus kokybės. Šiuos principus reikia suprasti taip: saugumas reiškia sandorių tikrumą; ypač tikrumą dėl sandorių galiojimo ir vykdytinumo. Skaidrumas reiškia netrukdomą prieigą prie informacijos apie rinkos procedūrų ir veiklos taisykles, turto finansinius bruožus, kainų formavimo mechanizmą ir atitinkamas kainas ir kiekius (kainas, palūkanų normas, prekybos apimtis, nesumokėtas sumas ir pan.). Prieinamumas reiškia galimybę Eurosistemai dalyvauti ir pasiekti rinką; rinka yra prieinama įkaito valdymo tikslais, jei jos procedūrų ir veiklos taisyklės leidžia Eurosistemai gauti informaciją ir vykdyti sandorius, kai to reikia šiems tikslams. Eurosistema ketina persvarstyti nereguliuojamų rinkų sąrašą ir paskelbti priimtinų rinkų sąrašą ECB tinklalapyje (www.ecb.int).

51

saugumas

Skaidrumas

Prieinamumas

(52)  Jeigu kita sandorio šalis naudoja turtą, kurio dėl emitento arba garanto tapatybės ar artimų ryšių ji negali naudoti arba daugiau nebenaudoja paimtai paskolai garantuoti, ji privalo nedelsdama apie tai pranešti atitinkamam nacionaliniam centriniam bankui. Kitą vertinimo dieną šis turtas įvertinamas nuliu ir galima taikyti įkaito vertės išlaikymo prievolę (taip patžr. 6 priedą). Be to, kita sandorio šalis turi atsiimti tokį turtą per artimiausią laiką.

52

(53)  Artimi ryšiai — tai situacija, kai kita sandorio šalis yra susijusi su skolos priemonės emitentu taip, kad:

53

| i) | kita sandorio šalis turi 20 % arba daugiau emitento kapitalo, arba viena ar daugiau įstaigų, kuriose kita sandorio šalis turi didžiąją kapitalo dalį, turi 20 % arba daugiau emitento kapitalo, arba kita sandorio šalis ir viena ar daugiau įstaigų, kuriose kita sandorio šalis turi didžiąją kapitalo dalį, kartu turi 20 % ar daugiau emitento kapitalo; arba |
| --- | --- |

i)

kita sandorio šalis turi 20 % arba daugiau emitento kapitalo, arba viena ar daugiau įstaigų, kuriose kita sandorio šalis turi didžiąją kapitalo dalį, turi 20 % arba daugiau emitento kapitalo, arba kita sandorio šalis ir viena ar daugiau įstaigų, kuriose kita sandorio šalis turi didžiąją kapitalo dalį, kartu turi 20 % ar daugiau emitento kapitalo; arba

| ii) | emitentas turi 20 % arba daugiau emitento kapitalo, arba viena ar daugiau įstaigų, kuriose emitentas turi didžiąją kapitalo dalį, turi 20 % arba daugiau kitos sandorio šalies kapitalo, arba emitentas ir viena ar daugiau įstaigų, kuriose emitentas turi didžiąją kapitalo dalį, kartu turi 20 % ar daugiau kitos sandorio šalies kapitalo; arba |
| --- | --- |

ii)

emitentas turi 20 % arba daugiau emitento kapitalo, arba viena ar daugiau įstaigų, kuriose emitentas turi didžiąją kapitalo dalį, turi 20 % arba daugiau kitos sandorio šalies kapitalo, arba emitentas ir viena ar daugiau įstaigų, kuriose emitentas turi didžiąją kapitalo dalį, kartu turi 20 % ar daugiau kitos sandorio šalies kapitalo; arba

| iii) | trečia šalis tiesiogiai turi ir kitos sandorio šalies didžiąją kapitalo dalį, ir emitento didžiąją kapitalo dalį, arba netiesiogiai per vieną ar daugiau įstaigų, kuriose ta trečioji šalis turi didžiąją kapitalo dalį. |
| --- | --- |

iii)

trečia šalis tiesiogiai turi ir kitos sandorio šalies didžiąją kapitalo dalį, ir emitento didžiąją kapitalo dalį, arba netiesiogiai per vieną ar daugiau įstaigų, kuriose ta trečioji šalis turi didžiąją kapitalo dalį.

(54)  Ši nuostata netaikoma: i) artimiems ryšiams tarp kitos sandorio šalies ir EEE šalių valdžios institucijų (įskaitant atvejį, kai valdžios institucija yra emitento garantas); ii) prekybos vekseliams, už kuriuos be kitos sandorio šalies atsako mažiausiai dar vienas teisinis subjektas (ne kredito įstaiga); iii) skolos priemonėms, kurios tiksliai atitinka kriterijus, išdėstytus Tarybos direktyvos 85/61 l/EEB, su pakeitimais, 22 straipsnio 4 dalyje; arba iv) atvejams, kai skolos priemonės yra apsaugotos specialiomis teisinėmis garantijomis, prilyginamoms iii punktui.

54

(55)  Jeigu nacionaliniai centriniai bankai leistų naudoti priemones, kurių terminas yra trumpesnis už pinigų politikos operacijų, kurioms jos naudojamos kaip užtikrinamasis turtas, terminą, kitos sandorių šalys turėtų pakeisti tokį turtą suėjus terminui arba jam nesibaigus.

55

(56)  Šie sąrašai skelbiami ir atnaujinami kasdien ECB interneto svetainėje (www.ecb.int). Skelbdami antrojo lygio turto sąrašus, nacionaliniai centriniai bankai gali nuspręsti neatskleisti informacijos apie nepardavinėjamo antrojo lygio turto ir riboto likvidumo bei specialiųjų savybių skolos priemonių atskiras emisijas, emitentus (skolininkus) arba garantus, bet privalo pateikti alternatyvią informaciją, užtikrinančią, kad kitos sandorių šalys euro zonoje galėtų lengvai nustatyti konkretaus turto tinkamumą.

56

(57)  Jos turi turėti: a) fiksuotą, besąlygiškai nustatytą nominaliąją vertę ir b) atkarpą, dėl kurios negali atsirasti neigiamas pinigu srautas. Be to, tai turi būti viena iš šių atkarpų: i) nulinė atkarpa, ii) fiksuotųjų palūkanų atkarpa arba iii) kintamųjų palūkanų atkarpa, susieta su nuoroda į palūkanų normą. Atkarpa gali būti susieta su paties emitento reitingo pasikeitimu. Be to, galima naudoti pagal infliaciją indeksuotas obligacijas. Šios savybės turi būti išlaikomos iki įsipareigojimo išpirkimo.

57

(58)  Į pirmojo lygio turto sąrašą neįtraukiamos skolos priemonės, suteikiančios teises į pagrindinę sumą ir (arba) palūkanas, kurios yra antraeilės pagal kitų to paties emitento skolos priemonių savininkų teises (arba struktūrinės emisijos atveju — antraeilės pagal kitas tos pačios emisijos dalis).

58

(59)  Kredito įstaigų išleistos skolos priemonės, kurios visiškai atitinka kriterijus, išdėstytus Tarybos direktyvos 85/611/EEB, su pakeitimais, 22 straipsnio 4 dalyj e, laikomos pirmojo lygio turtu. Kredito įstaigų išleistos skolos priemonės, kurios nevisiškai atitinka tokius kriterijus, gali būti priimtinos kaip pirmojo lygio turtas tik tokiu atveju, jei jos yra listinguojamos arba kotiruojamos reguliuojamoje rinkoje, kaip nustatyta Direktyvoje 2004/39/EB.

59

(60)  Kredito įstaigų išleistos skolos priemonės, kurios nevisiškai atitinka kriterijus, išdėstytus Tarybos direktyvos 85/61 l/EEB, su pakeitimais, 22 straipsnio 4 dalyje, paprastai negali būti įtraukiamos į antrojo lygio turto sąrašus. Tačiau ECB gali leisti nacionaliniams centriniams bankams tokį turtą įtraukti į savo antrojo lygio turto sąrašus su tam tikromis sąlygomis ir apribojimais.

60

(61)  Reikalavimas, kad emitentas turi būti įsteigtas EEE arba G10 Šalyse, nepriklausančiose EEE, netaikomas tarptautinėms ir supranacionalinėms įstaigoms.

61

(62)  Turi būti įforminama ir realizuojama pagal euro zonos valstybės narės teisę.

62

(63)  Išreikštas eurais arba perskaičiuotas atitinkama nacionaline valiuta.

63

(64)  Garantai turi būti įsteigti euro zonoje. Dėl kitu sąlygų žr. šio skyriaus 40 išnašą.

64

(65)  Išreikštas eurais arba perskaičiuotas atitinkama nacionaline valiuta.

65

(66)  Žr. šio skyriaus 49 išnašą.

66

(67)  Žr. šio skyriaus 50 išnašą.

67

(68)  Žr. šio skyriaus 51 išnašą.

68

(69)  Žr. šio skyriaus 52 išnašą.

69

(70)  Dėl valstybių narių operacinių skirtumų, susijusių su kitų sandorių šalių užtikrinamojo turto pateikimo nacionaliniams centriniams bankams procedūromis (kaupiant nacionaliniam centriniam bankui pateiktus įkaitus arba sudarant atpirkimo sandorius, užtikrintus konkrečiu turtu, priskiriamu kiekvienam sandoriui), gali atsirasti neesminių skirtumų, susijusių su vertinimo laiku ir kitais rizikos kontrolės sistemos operaciniais aspektais.

70

(71)  Apskritai emitentų klasifikacija lemia likvidumo kategoriją. Tačiau visi turtu užtikrinti vertybiniai popieriai įtraukiami į IV kategoriją, nepaisant emitento klasifikacijos, o Jumbo Pfandbrief tipo skolos priemonės įtraukiamos į II kategoriją, kitaip negu kitos skolos priemonės, išleistos kredito įstaigų, kurios įtraukiamos į III kategoriją.

71

Jumbo Pfandbrief

(72)  Turtu užtikrinti vertybiniai popieriai priskiriami IV likvidumo kategorijai, nepriklausomai nuo emitento klasifikacijos.

72

(73)  ECB išleisti skolos sertifikatai ir nacionalinių centrinių bankų išleistos skolos priemonės iki euro įvedimo atitinkamose valstybėse narėse įtraukiamos į I likvidumo kategoriją.

73

(74)  Į Jumbo Pfandbrief tipo priemonių turto klasę patenka tik priemonės, kurių emisijos apimtis yra ne mažesnė kaip 500 mln. eurų ir kurioms bent du rinkos dalyviai reguliariai pateikia pirkimo ir pardavimo kainą.

74

Jumbo Pfandbrief

(75)  Į II likvidumo kategoriją įtraukiami tik vertybiniai popieriai, išleisti emitentų, ECB klasifikuojamų kaip agentūros. Kitų agentūrų išleisti vertybiniai popieriai įtraukiami į III likvidumo kategoriją.

75

(76)  Fiksuotosios atkarpos vertybiniams popieriams taikomo įvertinimo mažesne nei rinkos verte lygis taip pat taikomas ir skolos priemonėms, kurių atkarpa susieta su paties emitento reitingo pokyčiu ar su obligacijomis, indeksuojamomis atsižvelgiant į infliaciją.

76

(77)  Atkarpos mokėjimas laikomas kintamųjų palūkanų mokėjimu, jei atkarpa yra susieta su bazine palūkanų norma ir jei šią atkarpą atitinkantis palūkanų perskaičiavimo laikotarpis yra ne ilgesnis kaip vieni metai. Atkarpos mokėjimai, kurių perskaičiavimo laikotarpis yra ilgesnis kaip vieni metai, traktuojami kaip fiksuotųjų palūkanų mokėjimai, o atitinkamas įvertinimo mažesne nei rinkos verte terminas yra skolos priemonės likutinis terminas.

77

(78)  Jeigu skolos priemonė išbraukiant ją iš pirmojo lygio turto sąrašo naudojama Eurosistemos kredito operacijai, ji turi būti kiek įmanoma greičiau pakeista.

78

(79)  Nederėtu pamiršti, kad, nors kredito įstaigų išleistos skolos priemonės, kurios nevisiškai atitinka kriterijus, išdėstytus Tarybos direktyvos 85/61 l/EEB, su pakeitimais, 22 straipsnio 4 dalyje, paprastai negali būti įtrauktos į antrojo lygio turto sąrašus, ECB gali leisti nacionaliniams centriniams bankams įtraukti tokį turtą į savo antrojo lygio turto sąrašus taikant tam tikras sąlygas ir apribojimus. Tokios priemonės įvertinamos dar 10 % žemiau rinkos kainos, nei vertinant kitą antrojo lygio turtą.

79

(80)  Kai kurio antrojo lygio turto, kurio palūkanų normą galima keisti nedviprasmišku ir aiškiu būdu, laikantis rinkos standartų ir gavus ECB sutikimą; atitinkamas terminas yra tas kuris suteikiamas iš naujo nustatant terminą.

80

(81)  Nacionaliniai centriniai bankai gali nuspręsti nepriimti skolos priemonių su įplaukomis (pvz., atkarpų mokėjimu), kurios gaunamos laikotarpiu iki pinigų politikos operacijos termino suėjimo dienos kaip užtikrinamojo turto, naudojamo grįžtamiesiems sandoriams (žr. 6.2 ir 6.3 skirsnius).

81

(82)  Smulkesnė informacija pateikta Korespondentinės centrinės bankininkystės modelio brošiūroje, paskelbtoje ECB interneto svetainėje (www.ecb.int).

82

(83)  Tinkamas turtas gali būti naudojamas per centrinio banko sąskaitą VPAS, esančią kitoje nei šio centrinio banko šalyje, jeigu Eurosistema patvirtino tokios sąskaitos naudojimą. Nuo 2000 m. rugpjūčio mėn. Airijos centrinis bankas ir finansinių paslaugų priežiūros institucija gavo leidimą tokią sąskaitą atidaryti sistemoje Euroclear. Ši sąskaita gali būti naudojama visam tinkamam turtui, kuris laikomas Euroclear sistemoje, t. y. įskaitant tinkamą turtą, pervestą į Euroclear sistemą per reikalavimus atitinkančias jungtis.

83

Euroclear

Euroclear

Euroclear

(84)  Smulkiau apie tai žr. Korespondentinės centrinės bankininkystės modelio brošiūroje.

84

(85)  Atnaujintą reikalavimus atitinkančiu jungčių sąrašą galima rasti ECB interneto svetainėje (www.ecb.int).

85

(86)  Žr. leidinį, pavadintą „Standards for the use of EU securities settlement systems in ESCB credit operations“, Europos pinigų institutas, 1998 m. sausio mėn., ECB interneto svetainėje (www.ecb.int).

86

(87)  Šis skyrius pateikiamas tik informacijai.

87

(88)  OL L 318, 1998 11 27, p. 1.

88

(89)  OL L 250, 2003 10 2, p. 10.

89

(90)  Sąrašai viešai skelbiami ECB interneto svetainėje (www.ecb.int).

90

(91)  ECB pinigu ir banku statistinės atskaitomybės sistema pateikta 4 priede.

91

(92)  Žr. Reglamentą ECB/2003/9. Išsamesnę informaciją apie standartinį atsargu bazės sumažinimo santykį galima rasti ECB interneto svetainėje (www.ecb.int), taip pat ir Eurosistemos interneto svetainėse (žr. 5 priedą).

92

(93)  Įstaigoms, kurioms leidžiama pateikti visos grupės statistinius duomenis konsoliduotu pagrindu pagal ECB pinigų ir bankų statistinių duomenų pateikimo sistemos nuostatas (žr. 4 priedą), suteikiama tik viena tokia nuolaida visai grupei, nebent įstaigos teikia pakankamai išsamius duomenis apie atsargų bazę ir turimas atsargas, kad Eurosistema galėtų patikrinti jų tikslumą ir nustatyti atitinkamus privalomųjų atsargų reikalavimus kiekvienai grupės įstaigai.

93

(94)  Paprastai šis kalendorius paskelbiamas ECB pranešime spaudai, kurį galima rasti ECB interneto svetainėje (www.ecb.int). Be to, jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir Eurosistemos interneto svetainėse (žr. 5 priedą).

94

(95)  Jei įstaiga neturi pagrindinės buveinės valstybėje narėje, kurioje ji yra įsteigta, ji turi nurodyti pagrindinį filialą, kuris atsakingas už visu įstaigos padaliniu atitinkamoje valstybėje narėje bendru privalomųjų atsargų reikalavimų vykdymą.

95

(96)  OL L 264, 1999 10 12, p. 21.

96

(97)  Tokie kriterijai paskelbti pranešime, pavadintame „Notice of the European Central Bank on the imposition of sanctions for breaches of the obligation to hold minimum reserves“, OL C 39, 2000 2 11, p. 3.

97

(98)  Šis pavyzdys pagrįstas prielaida, kad, apskaičiuojant įkaito vertės išlaikymo prievolės poreikį, atsižvelgiama į palūkanas, sukauptas už suteiktą likvidumą, ir taikoma suteikto likvidumo 0,5 % neįpareigojanti vertės reikšmė.

98

(99)  Kainos, nurodytos konkrečią vertinimo dieną, atitinka dažniausiai buvusią kainą darbo dieną prieš vertinimo dieną.

99

(100)  Nacionaliniai centriniai bankai įkaito vertės išlaikymo prievoles gali vykdyti pinigais, o ne vertybiniais popieriais.

100

(101)  Jei nacionalinis centrinis bankas kitai sandorio šaliai turi sumokėti pagal įkaito vertės išlaikymo prievolę dėl antrojo sandorio, tam tikrais atvejais galima atlikti tokio mokėjimo ir kitos sandorio šalies nacionaliniam centriniam bankui sumokėtos sumos pagal įkaito vertės išlaikymo prievolę dėl pirmojo sandorio tarpusavio užskaitą. Tokiu atveju būtu tik vienas atsiskaitymas pagal įkaito vertės išlaikymo prievolę.

101

(102)  Bendrojo įkaito sistemoje mažiausia neįpareigojanti vertės reikšmė yra žemiausios įkaito vertės ribos išlaikymo prievolė. Praktikoje dauguma nacionalinių centrinių bankų reikalauja papildomo įkaito, kai bendrojo įkaito rinkos vertė tampa mažesnė už visą užtikrinamą sumą.

102

(103)  Bendrojo įkaito sistemoje didžiausia neįpareigojanti vertės reikšmė yra nesvarbi, nes kita sandorio šalis visuomet sieks suteikti įkaito perviršį, kad sumažintų operacinius sandorius.

103

(104)  Šis priedas pateikiamas tik informacijai.

104

(105)  OL L 318, 1998 11 27, p. 8.

105

(106)  OL L 333, 2001 12 17, p. 1. Šis Reglamentas pakeitė 1998 m. gruodžio l d. Europos centrinio banko reglamentą (EB) Nr. 2819/98 (ECB/1998/16).

106

(107)  OL L 250, 2003 10 2, p. 10.

107

(108)  Įskaitant administracinėmis priemonėmis reguliuojamus indėlius.

108

(109)  Įskaitant neperleidžiamus taupomuosius indėlius iki pareikalavimo.

109

(110)  Kredito įstaigos gali pateikti duomenis apie PFI, išskyrus kredito įstaigas, kurioms taikomi privalomųjų atsargų reikalavimai, ECB ir nacionalinius centrinius bankus, o ne apie PFI ir kredito įstaigas, kurioms taikomi privalomųjų atsargų reikalavimai, ECB ir nacionalinius centrinius bankus, jei tai neturi įtakos duomenų išsamumui ir išskirtoms pozicijoms.

110

(111)  Duomenų apie šį straipsnį pateikimas yra savanoriškas iki tolesnio pranešimo.

111

(112)  Tai taikoma, jeigu kita sandorio šalis negali pervesti pakankamos užtikrinamojo turto sumos atsiskaityti už likvidžias lėšas, kurios buvo jai suteiktos atliekant likvidumo didinimo operaciją, arba jeigu ji negali pateikti pakankamos pinigų sumos atsiskaityti už sumą, kuri jai buvo skirta atliekant likvidumo mažinimo operaciją.

112

(113)  Tai taikoma, jeigu kita sandorio šalis negali pateikti pakankamos tinkamo užtikrinamojo turto sumos arba pakankamos pinigu sumos atsiskaityti už dvišaliais sandoriais suderėtą sumą.

113

(114)  Tai taikoma, jeigu kita sandorio šalis naudoja turtą, kuris yra arba tapo netinkamas (arba kurio ji negali naudoti) paimtai paskolai garantuoti.

114

(115)  Tai taikoma, jeigu kita sandorio šalis dienos pabaigoje turi neigiamą likutį atsiskaitomojoje sąskaitoje ir netenkina reikalavimų, kurie keliami norint pasinaudoti ribinio skolinimosi galimybe.

115

---